Anexa nr. 2 
	La H.C.L. nr. 	din 
---- 
PROIECT DE MANAGEMENT 
PENTRU CONCURSUL ORGANIZAT ÎN VEDEREA 
OCUPĂRII POSTULUI DE MANAGER LA MUZEUL "ARTA 
LEMNULUI" CÂMPULUNG MOLDOVENESC 
Cod identificare: t1Jr,L ,.:212.1/ 

PROIECT DE MANAGEMENT 
MUZEUL "ARTA LEMNULUI" CÂMPULUNG MOLDOVENESC 
A. Analiza socioculturală a mediului în care îşi desfăşoară activitatea instituţia şi 
propuneri privind evoluţia acesteia în sistemul instituţional existent: 
Context extern: Începutul secolului XXI stă sub semnul progresului tehnologic. 
Speranţa de viaţă a crescut în Europa la 77 de ani în timp ce ratele fertilităţii, 
mortalitatea infantilă, inegalitatea veniturilor, conflictele între naţiuni au toate indicii 
în scădere. 
Pe de altă parte, începând cu Revoluţia Industrială, preţul e decontat de planeta care 
ne susţine: ultimii 20 de ani au înregistrat, în medie, cele mai crescute temperaturi din 
istoria măsurătorilor (NASA), în ultimii 50 de ani biodiversitatea a pierdut peste 60 
din numărul mamiferelor, păsărilor, peştilor, reptilelor şi amfibienilor (WWF), iar în 
ultimii 30 de ani s-au tăiat pădurile de pe 1,3 milioane de kilometri pătraţi, adică de 
pe o suprafaţă de peste 5 ori mai mare decât cea a României. (Wordbank) De parcă 
toate acestea nu erau de ajuns, pandemia de COVID-19 a sunat ca o alarmă de 
incendiu pentru întreaga umanitate. 
Lumea în care trăim e definită printr-o transformare fără precedent, în care 
interconectivitatea globală, viteza schimbului informaţional, dimensiune a 
tranzacţiilor economice, modificările ecosistemului, fac necesare o continuă ajustare 
a felului în care o înţelegem şi utilizăm, de la individ, organizaţii şi până la naţiuni. 
Sectoare întregi ale activităţii umane trec prin schimbări majore în cursa de adaptare 
la noile trenduri mondiale. 
Sectorul cultural nu a fost scutit la rândul său de dinamica alertă a schimbărilor din 
societăţile moderne. Democratizarea accesului la cultură şi la uneltele de producţie, 
posibilitatea partajării instantanee cu un public de ordinul miliardelor de indivizi, 
accesul gratuit la o avalanşă de bunuri culturale, a creat o piaţă definită prin saturaţie 
şi o competiţie acerbă pentru atenţia publicului. 
În acest context, muzeele, instituţii culturale cu un rolul major în protejarea 
patrimoniului cultural şi natural al umanităţii, nu s-au dovedit cele mai adaptive 
organisme la noile transformări mondiale şi s-au găsit de multe ori depăşite ca 
relevanţă. De aceea, în efortul de a unifica valorile şi practicile muzeelor dar şi de a 
se reinventa şi adapta la realităţile "lumii noi", ICOM - Consiliul Internaţional al 
Muzeelor, a început consultările membrilor ei în ianuarie 2019 în ideea schimbării 
definitiei termenului de "muzeu". 
, 
1 

Ultima definitie alcătuită de ICOM, care datează din 2007, spune că: "Un muzeu e o 
institutie permanentă non-profit, aflată în serviciul societătii si a dezvoltării ei, 
	" 	, , 
deschisă publicului, care adună, conservă, cercetează, comunică şi expune 
patrimoniul material şi imaterial al umanităţii şi a mediului înconjurător în scopul 
educaţiei, a studiului şi a divertismentului." 
Noua definiţie propusă în 2019, care nu a fost încă aprobată, sună uşor 
diferit: "Muzeele sunt spaţii democratice, inclusive şi polifonice deschise dialogului 
critic despre trecuturi şi viitoruri. Luând act şi poziţie faţă de conflictele şi 
provocările prezentului, ele prezervă pentru societate artefacte şi specimene, 
păstrează diverse mărturii pentru generaţiile viitoare şi garantează drepturi egale şi 
acces egal la patrimoniu tuturor oamenilor. Muzeele nu există pentru a genera profit. 
Ele sunt participative şi transparente şi lucrează în parteneriate active împreună şi 
pentru diverse comunităţi, pentru a colecta, conserva, cerceta, interpreta, expune şi 
îmbunătăţi înţelegerea lumii, contribuind la demnitatea umană şi la justiţia socială, la 
egalitatea globală şi la binele planetei." 
Asistăm la o perioadă în care muzeele sunt în plin proces de schimbare a paradigmei 
de funcţionare, de la o epocă în care au fost axate aproape în exclusivitate pe 
colectarea, cercetarea şi conservarea bunurilor culturale, spre o nouă eră în care îşi 
asumă un rol, activ, dinamic, de agora pentru comunităţile pe care le deservesc, de 
angajare a publicului în interpretarea colecţiilor şi semnificaţiile pe care acestea le au. 
Muzeele care studiază aşteptările publicului contemporan se transformă din instituţii 
rigide, conservatoare, în spaţii participative, deschise, incluzive, ce invită la dialog şi 
interacţiune, educaţie alternativă şi divertisment. Ele se afirmă ca adevărate centre 
culturale, deschise unei largi palete de evenimente, locuri de întâlnire a comunităţilor 
pe care le deservesc. 
* 
Context intern: Muzeul "Arta Lemnului" (MAL), conform Regulamentului de 
organizare şi funcţionare aprobat prin BCL al Municipiului Câmpulung 
Moldovenesc nr. 128/2020, este o instituţie publică de cultură, cu personalitate 
juridică, aflată în subordinea Consiliului Local al municipiului Câmpulung 
Moldovenesc. Activitatea acestuia este finanţată din venituri proprii şi din subvenţii 
de la bugetul local al municipiului Câmpulung Moldovenesc. Înfiinţat la 1 iunie 1936 
ca Muzeu de etnografie şi artă populară, muzeul a trecut prin transformări succesive 
strâns legate de contextul istoric al ţării. Şi-a schimbat titulatura în Muzeul "Arta 
Lemnului" în 1967, iar după 1989 a intrat într-un con de umbră, pe fondul situaţiei 
economice nefavorabile. 
În prezent, în urma renovării întregului imobil de care a beneficiat în 2018-2020 (cu o 
sumă de 2,7 milioane euro din fonduri europene), Muzeul este în faţa celui mai 
important moment din istoria sa postdecembristă, în faţa unei şanse unice de aşezare 
pe noi fundamente. 
2 

1. instituţii, organizaţii, grupuri informale (analiza factorilor interesaţi) 
care se adresează aceleiaşi comunităţi; 
Context local: Comunitatea câmpulungeană e una generatoare şi consumatoare de 
produse culturale. Ultimul secol a consemnat o activitate intensă în peisajul cultural 
local. Încă dinaintea primului război mondial, arta populară a fost explorată prin 
eforturile personalului Şcolii de arte şi meserii, iar intersecţia nenumăratelor etnii 
care compuneau profilul zonei - români, germani, evrei, polonezi, huţuli - a îmbogăţit 
diversitatea produselor culturale. Mai târziu, Casa de cultură şi cele două 
cinematografe au fost instituţii ce deserveau activ publicul local. Cenaclurile literare 
din perioada comunistă strângeau în jurul lor un larg număr de scriitori, poeţi, eseişti. 
După 1989 multe dintre instituţiile culturale şi-au închis activitatea, însă în ultimii 10 
ani se constată o reactivare culturală locală, prin crearea mai multor evenimente 
organizate de Primărie sau ONG-uri locale: de la Festivalul international de folclor 
"Întâlniri Bucovinene", la festivalul internaţional de film Câmpulung Film Fest, 
concerte caritabile, etc. 
În ce priveşte instituţiile cu caracter muzeal, pe lângă Muzeul "Arta Lemnului", în 
comunitate a câmpulungeană îşi desfăşoară activitatea două alte instituţii private: 
Colecţia lingurilor de lemn "Ioan Ţugui" şi Colecţia etnografică "Ion Grămadă". Ele 
vin în completarea ofertei muzeale pe care oraşul o face şi nu reprezintă o competiţie 
pentru MAL. Un alt patrimoniu cultural imobil al oraşului, ce merită pus în valoare, e 
cel al comunităţii evreieşti, astăzi dispărută: sinagoga, templul şi cimitirul evreiesc, 
care pot completa în mod fericit oferta muzeală a municipiului. 
Context regional: Regiunea extinsă, a Bucovinei, are un număr bogat de instituţii 
asemănătoare MAL în ce priveşte caracterul etnografic al colecţiilor, dar niciunul nu 
oferă nivelul de "nişare" al MAL, specificul colecţiei ce are în mijlocul ei un singur 
element: lemnul. Se remarcă în ultimii ani recent renovatele Muzeul National al 
, 
Bucovinei din Suceava sau Muzeul de artă "Ion Irimescu" din Fălticeni, cu viziuni 
proaspete asupra actului muzeal. 
Context mondial: La nivel mondial am indentificat şase alte muzee cu specific 
dedicat culturii lemnului, în Hyogo Japonia, Incheon Coreea de Sud, Shanghai China, 
Auffach Austria, Revel Franţa şi Fes Maroc. Stabilirea de legături şi schimburi 
culturale cu acestea apare ca o oportunitate firească. 
3 

2. analiza SWOT (analiza mediului intern şi extern, puncte tari, puncte 
slabe, oportunităţi, ameninţări); 
Puncte tari: 
•	Specificul muzeului - unicul muzeu dedicat artei şi culturii tradiţionale a lemnului 
din România; 
•	Valoarea şi reprezentativitatea patrimoniului existent; 
•	Colecţie bogată de peste 16.000 de exemplare; 
•	Sediu în clădire monument istoric, clasa B, renovat şi reabilitat în 2020 după o 
investiţie de 2,8 milioane euro, a cărei istorie şi arhitectură reprezintă un punct de 
atracţie în sine; 
•	Singura instituţie muzeală/culturală de anvergură a municipiului; 
•	Locaţie ultracentrală, uşor accesibilă, pe artera principală a municipiului; 
•	Secţie în aer liber, cu valoroase obiective de arhitectură tradiţională (case, anexe); 
•	Curte şi spaţiu verde de peste 1500 mp care permite desfăşurarea de evenimente 
conexe în aer liber; 
•	Preţ accesibil al biletelor de vizitare a muzeului; 
•	Existenta unei sectii a muzeului cu o colectie valoroasă SI în comuna Fundu 
	" 	" 
Moldovei, alt centru turistic important; 
Puncte slabe: 
•	Percepţie negativă în rândul publicului local cauzată de degradarea perpetuă a 
serviciilor oferite de muzeu de-a lungul timpului: de la starea proastă a clădirii şi a 
expoziţiei permanente, până la sub finanţarea expoziţiilor temporare, a promovării 
patrimoniului şi activităţilor muzeale; 
•	Lipsa cercetării şi evidenţei bunurilor culturale; 
•	Lipsa investiţiilor în programe, dotări, personal, a condus la neîndeplinirea 
obiectivelor muzeului; 
•	Lipsa bunurilor culturale clasate şi evidenţa digitalizată a acestora; 
•	Lipsa culturii organizaţionale; 
•	Lipsa unei identităţi vizuale; 
•	Lipsa unor studii de vizitatori, ca fundament pentru atragerea de noi categorii de 
public; 
•	Colecţie ne dezvoltată, insuficienta studiere a patrimoniului şi inexistenţa unor 
studii care să-I valorifice; 
•	Stare de conservare precară a unor obiecte din patrimoniu; nevoia de restaurare 
urgentă a caselor tradiţionale; 
•	Lipsa unei prezenţe pe reţelele de socializare, cu un conţinut dinamic adaptat 
diferitelor categorii de public 
4 

•	Lipsa unui site modem, modular, interactiv; 
•	Salariile demotivante din sistem; 
•	Lipsa unui orar de acces care să răspundă nevoilor vizitatorilor care pot vizita doar 
seara; 
•	inexistenţa unei strategii de atragere de voluntari pentru activităţile care depăşesc 
puterea organigramei; 
•	Lipsa publicaţiilor (flyere, broşuri, cataloage) muzeului; 
•	Lipsa unor spaţii dedicate socializării/educaţiei/comercializării de obiecte; 
•	Lipsa parteneriatelor media regionale şi naţionale; 
•	Lipsa unui program de expoziţii temporare atractive pentru public, ce să 
beneficieze de promovare, modalităţi de interpretare diverse, scenografie 
expoziţională, activităţi educative conexe; 
•	Lipsa unei strategii de marketing pentru atragerea de fonduri nerambursabile, 
donaţii şi sponsorizări; 
•	Lipsa unor studii privind profilul vizitatorilor şi a nevoilor, a aşteptărilor acestora 
privind oferta expoziţională şi educati vă; 
•	Lipsa unui spaţiu dedicat activităţilor comerciale (magazin, cafenea); 
•	Demotivarea personalului şi insuficienţa programelor de formare şi de specializare 
a resurselor umane, cauzate de lipsa resurselor financiare; 
Oportunităţi: 
•	Momentul actual, al investiţiei în renovarea clădirii, prezintă o oportunitate unică 
pentru demararea unui nou plan de management care va capitaliza pe percepţia 
publică pozitivă moştenită de-a lungul istoriei muzeului şi în acelaşi timp se va 
angaja în noua misiune de a aduce în standardele europene ale secolului XXI noua 
instituţie; 
•	Reproiectarea expoziţiei permanente (la peste 50 de ani de la primul concept) 
permite o aliniere a spaţiilor expoziţionale la standarde contemporane; 
•	Baza de colectare şi îmbunătăţire a colecţiei insuficient cercetată poate genera în 
continuare obiecte de patrimoniu pentru muzeu; 
•	Asocierea trendului creşterii turismului în Bucovina; 
•	Asocierea firească cu trendul mondial de protecţie a mediului şi conservare a 
biodiversităţii naturii prin legătura cu însuşi materialul care stă la baza specificului 
muzeului: lemnul; 
•	Posibilitatea atragerii de fonduri nerambursabile naţionale şi europene; 
•	Intrarea ca membru în RNMR - Reţeaua Naţională a Muzeelor din România; 
•	Posibilitatea parteneriatelor şi schimburilor cu celelalte muzee cu acelaşi specific 
din lume; 
•	Posibilitatea obţinerii de venituri proprii prin desemnarea unui spaţiu de vânzare/ 
shop care să comercializeze suveniruri în regim propriu sau de consignaţie; 
•	Posibilitatea obţinerii de venituri proprii prin închirierea unor spaţii; 
5 

Amenintări: 
, 
•	Situaţia ambiguă a patrimoniului / lipsa acreditării muzeului; 
•	Inerţia şi lipsa de motivaţie a personalului după mulţi ani de activitate la intensitate 
scăzută; 
•	Insuficienta participare la programele de formare profesională şi de specializare a 
personalului; 
•	Deficit de resursă umană care să ocupe eventualele nevoi apărute pe parcurs, 
număr insuficient de angajaţi; 
•	Contextul epidemiologic şi restricţiile survenite poate modifica negativ intenţia de 
vizită a beneficiarilor; 
•	Instabilitatea politică la nivel naţional care s-ar putea traduce pnn insuficienţa 
fondurilor pentru un proiect de management ambiţios; 
3. Analiza imaginii existente a instituţiei ŞI propuneri pentru 
îmbunătăţirea acesteia; 
MAL este cea mai importantă şi prestigioasă instituţie de cultură a municipiului 
Câmpulung Moldovenesc. Este o instituţie care a întărit identitatea oraşului în cei 85 
de ani de la înfiinţare, fiind printre primele lucruri pe care locuitorii le menţionează 
când descriu particularităţile locului de unde-şi trag apartenenţa. Profilul unic în 
România a colecţiei şi valoarea etnografică reală a acesteia continuă să acţioneze ca 
un blazon de mândrie pentru locuitorii oraşului. Cu toate acestea, MAL are o imagine 
ambivalentă. Sondarea aleatorie indică faptul că majoritatea membrilor comunităţii 
au vizitat pentru ultima oară muzeul în ciclul gimnazial, iar nu puţini dintre ei cred că 
a fost închis în ultimii zece ani. Astfel, lipsa bugetelor de investiţii, a unei strategii 
adaptate situaţiei, au transformat muzeul într-o instituţie relativ absentă din peisajul 
cultural local (în ciuda creşterii anuale a numărului de vizitatori). Această concluzie 
nu e bazată pe studii de vizitatori/marketing, ci e rezultatul propriilor cercetări. 
În toată istoria sa post-decembristă, Muzeul nu a beneficiat de nicio campanie de 
investiţii în renovarea imobilului şi a spaţiilor expoziţionale motiv pentru care a intrat 
treptat într-un con de umbră. Sălile expoziţii lor permanente au rămas încremenite în 
proiectul expoziţional conceput acum 50 de ani. Starea degradată a mobilierului 
expoziţional, etalarea "plată", de-a lungul pereţilor, de cele mai multe ori cu etichete 
explicative incomplete, fără o signalistică care să conducă către înţelegerea separaţiei 
tematice a sălilor, fără versiuni într-o limbă de circulaţie internaţională, câteodată în 
condiţii de temperatură de sub O grade Celsius, a făcut ca vizitarea muzeului să nu fie 
o experienţă agreabilă. În paralel, lipsa unei identităţi vizuale, cumulată cu lipsa unei 
strategii de marketare au făcut ca Muzeul să apară ca o instituţie aproape părăsită şi 
nefrecventabilă. 
În prezent Muzeul "Arta Lemnului" dispune de un logo (siglă) folosit doar în actele 
oficiale, iar titulatura sa conduce de multe ori la confuzie si o folosire aleatorie a 
, 
6 

numelui. Scris cu sau fără ghilimele, cunoscut în comunitate a locală drept "Muzeul 
Lemnului", MAL şi-a dobândit titulatura într-un efort inspirat de "rebranding" în 
perioada comunistă (1967), care l-a scos în evidenţă în faţa altor muzee etnografice. 
Până la jumătatea lunii noiembrie 2020, prezenţa online era ca şi inexistentă. Muzeul 
are un site învechit, static, probabil realizat în jur de anii 2000, fără o adresă dedicată. 
Pagina de Facebook prezenta eronat instituţia ca fiind "muzeu de artă contemporană", 
avea doar 1500 de urmăritori iar în 2020 a avut 5 postări, cu trei mai multe faţă de 
2019. Nu existau conturi de Youtube sau Instagram. Iar cel mai grav: există foarte 
puţin conţinut media propriu. 
Toate cele de mai sus indică către o lipsă de înţelegere a normelor contemporane de 
comunicare publică. Argumentul lipsei unui imobil renovat, al lipsei unui buget 
consistent, nu poate fi invocat pentru a justifica lipsa de iniţiativă şi motivaţie de 
a opera schimbări mici dar cu impact semnificativ. Această stare de fapt s-a 
transmis în mod evident beneficiarilor muzeului şi s-a tradus mai departe printr-un 
deficit de imagine consistent. 
Luând în calcul situaţia prezentată mal sus, propun următoarele acţiuni pentru 
îmbunătăţirea imaginii Muzeului: 
a) întreprinderea unui audit, printr-un parteneriat cu o firmă de marketing, care să 
ofere o imagine cât mai clară a percepţiei actuale a muzeului în rândul comunităţii 
locale/vizitatorilor externi; 
b) identificarea şi stabilirea unor piloni comunicaţionali, bazaţi pe misiunea 
muzeului, care să genereze coerenţă şi predictibilitate în discursul public al muzeului, 
să genereze conştientizare publică asupra programelor muzeale; 
c) lansarea unui concurs jurizat pentru dezvoltarea unui manual de brand al muzeului 
care să presupună reproiectarea identităţii vizuale (logo, slogan, paletă de culori, 
typography, elemente grafice distinctive, declinări); 
d) realizarea unui plan de comunicare anual defalcat în funcţie de platformă şi 
categoria de beneficiari, care să standardizeze şi eficientizeze comunicarea muzeului; 
e) realizarea de conţinut propriu "in-house" cât şi cu sprijinul unor contractori 
(expoziţii online, seriale video, etc) 
f) campanie de promovare outdoor şi "signalistică" în Câmpulung Moldovenesc şi în 
principalele oraşe ale judeţului Suceava - închiriere billboard, panotaj, etc; 
g) dezvoltarea unei prezenţe online solide şi coerente, în acord cu noua imagine a 
Muzeului: site dinamic, modular, secţiuni dedicate grupurilor de interese; 
h) publicistică/print - editarea şi imprimarea unor flyere gratuite / broşuri / catalogul 
muzeului / cărţi de cercetare ştiinţifică; 
i) stabilirea de relaţii directe cu muzee româneşti & străine, pentru schimburi viitoare; 
g) stabilirea de parteneriate media (regionale, naţionale) cu instituţii media clasice şi 
alternative (bloggeri, agenţii turism, influenceri); 
g) înfiinţarea unui magazin propriu al muzeul, din care vizitatorii pot cumpăra 
produse personalizate cu sigla muzeului, acţiune care să conducă la o diseminare a 
noului brand al muzeului 
7 

Toate actiunile de mai sus sunt subsidiare celei mai eficiente si sustenabile metode de 
	, 	' 
a îmbunătăţi imaginea muzeului: aceea de a demara o amplă campanie de programe şi 
proiecte care să repună focusul pe valoarea inestimabilă a colecţiei dublată de o 
campanie de comunicare care să disemineze cât mai larg ideea că Muzeul "a 
renăscut". Punerea în valoare a colecţiei permanente a muzeului împreună cu un 
program ambiţios de expoziţii temporare, evenimente colaterale, programe 
educaţionale şi altele este calea directă spre recâştigarea şi consolidarea unei imagini 
puternice. 
4. propuneri pentru cunoaşterea categoriilor de beneficiari (studii de 
consum, cercetări, alte surse de informare); 
Adaptarea şi îmbunătăţirea ofertei muzeului trebuie să fie o preocupare constantă a 
managementului, de aceea înţelegerea profilului categoriilor de beneficiari e 
primordială în suportul acestei idei. Din documentaţia prezentată de Autoritate nu 
reiese întocmirea de studii de vizitatori ai MAL până la acest moment. 
Datele naţionale din Barometrul de consum cultural pe 2018, care indică frecvenţa 
participării la activităţi cu caracter cultural arată că: în ultimele 12 luni, 62) din 
populaţia României nu a vizitat niciun muzeu sau galerie de artă, şi doar 5 din 
populaţie a vizitat un muzeu lunar. 
Aceeaşi analiză ne indică, din profilul persoanelor care au participat cel puţin o dată 
pe an la activităţi cu caracter cultural în funcţie de vârstă, că muzeele/galeriile de artă 
au beneficiat de un număr limitat de vizite din partea publicului tânăr-adult şi adult: 
doar 17 din vizitatori au avut Între 18-29 de ani si 16 Între 30-39 de ani. 
, 
Toate cele de mai sus sunt informaţii prelevate la nivel naţional şi pot indica cel mult 
trenduri ale publicului în general. De aceea unul dintre cele mai importante 
obiective ale strategiei de marketing până la finalul 2021, cu speranţa la o 
revenire graduală la "vechiul normal" dinainte de pandemia de COVID-19, va fi 
realizarea unui studiu al vizitatorului Muzeului Arta Lemnului prin colaborarea 
cu firme de marketing şi prin sondaje directe ale vizitatorilor. 
5. grupurile-ţintă ale activităţilor instituţiei pe termen scurt/mediu; 
Pe termen scurt şi mediu se vor viza următoarele grupuri-ţintă: 
Comunitatea locală: Familiile cu copii în căutarea unei experienţe educativ- 
recreative, elevii şcolilor generale şi a liceelor pentru posibilităţile de educaţie 
informală, tinerii adulţi în căutarea unor hobby-uri noi, seniorii în căutare de 
oportunităţi de socializare. 
Turişti români şi străini: Revirimentul din ultimii ani ai turismului în Bucovina, dar 
şi local în Câmpulung Moldovenesc, crează perspectivele unui aflux substanţial de 
8 

noi vizitatori. "Vizitatorul de weekend" e o probabilă categorie nouă de vizitator, care 
va avea nevoie de proiecte dedicate. 
6. profilul beneficiarului actual. 
În lipsa studiului de vizitator putem intui că principalii beneficiari actuali sunt elevii 
câmpulungeni înjur de 16 ani şi turiştii români de weekend. 
B. Analiza activităţii instituţiei şi propuneri privind îmbunătăţirea acesteia: 
1. analiza programelor şi a proiectelor instituţiei; 
Din analiza programelor consemnate în Caietul de obiective, MAL a desfăşurat şi pus 
în scenă în intervalul 2016-2018 un singur program: Parteneriate cu şcolile din 
municipiul Câmpulung Moldovenesc cu scopul conştientizării tinerei generaţii 
asupra valorilor patrimoniului cultural al zonei (unsprezece proiecte de parteneriate 
educaţionale cu şcolile din zonă), nouă expoziţii temporare fără tematică specifică 
muzeului (pictură, fotografie), opt evenimente pentru public (simpozioane, lansări de 
carte) şi două expoziţii exteme, parte a unui efort comun împreună cu alte muzee din 
tară. 
, 
Din punct de vedere strict cantitativ al programelor şi proiectelor derulate în 
intervalul de trei ani analizat, rezultă că numărul acestora este scăzut în momentul în 
care e raportat la potenţialul şi diversitatea colecţiei patrimoniale. Cifrele consemnate 
în Caietul de obiective (4.2 Criterii de performanţă ale instituţiei în ultimii trei ani) 
prezintă un număr de 16 "activităţi specifice" al căror caracter nu este detaliat, iar 
datele pentru criteriul Cheltuielilor pe beneficiar lipsesc în totalitate. 
Calitativ proiectele nu răspund în totalitate obiectivelor instituţiei. Principalele 
obiective, cele de cercetare şi colecţionare de bunuri cu caracter etnografic, de 
organizare a evidenţei gestionare şi ştiinţifice nu se regăsesc în niciun program 
dedicat, deşi apar ca realizate în Rapoartele de activitate. Poate cel mai important, 
expoziţiile temporare nu servesc punerea în valoare a patrimoniului cultural aflat în 
administrare, ci vin doar în întâmpinarea unor nevoi expoziţionale ale unor artişti 
regionali (expoziţii de pictură, lansări de carte, şamd) în lipsa unor spaţii 
convenţionale în care aceştia se pot desfăşura (casa de cultură, galerii de artă, etc). În 
schimb, singurul program, cel al parteneriatelor cu instituţiile de învăţământ are o 
relevanţă evidentă şi răspunde parţial (într-o măsură neclară, nefiind fumizate detalii 
despre proiectele întreprinse) obiectivului de angrenare a publicului tânăr în activităţi 
educaţionale destinate familiarizării acestuia cu specificul etnografic bucovinean. 
Include un singur parteneriat cu un singur liceu din cele patru ale oraşului. Cele două 
expoziţii organizate în parteneriat cu alte muzee, în ciuda valorii inestimabile a 
bunurilor culturale participante, nu individualizează întru totul profilul unic al MAL. 
9 

o situaţie confuză şi generatoare de neîncredere vine şi din analiza comparativă a 
Rapoartelor de activitate găsite în Raportul privind starea economică, socială şi de 
mediu a municipiului Câmpulung Moldovenesc emis de Autoritate, care prezintă ca 
fiind realizate anual aceleaşi activităţi, mot-a-mot. Un exemplu concludent este 
menţionarea "trimiterii" la AFCN ale aceloraşi două proiecte ştiinţifice, iniţiate în 
2014, în rapoartele 2015-2018, timp de patru ani de zile consecutiv. AFCN fiind un 
organism care organizează concursuri de finanţări pe proiecte culturale, tragem de- 
aici concluzia că fie e o eroare cauzată de neglijenţă, fie că managementul insistă şi 
nu reuşeşte în ultimii patru ani obţinerea finanţării cu aceleaşi două proiecte. 
Cu toate acestea, luând în calcul că cel mai complet Raport de activitate consultat, pe 
2014, evocă o situaţie financiară foarte complicată (angajaţii contribuind din fonduri 
proprii pentru conservarea obiectelor de patrimoniu în pericol de degradare 
ireversibilă) desprindem concluzia că situaţia economică precară coroborată cu 
demotivarea şi lipsa implicării personalului a condus la o degradare accentuată a 
întregii situaţii. 
2. concluzii: 
Programele şi proiectele MAL nu au răspuns obiectivelor din Regulamentul de 
organizare şi funcţionare al instituţiei. Dimensiunea activităţii muzeale de cercetare, 
colecţionare, evidenţă nu a fost inclusă printr-un program coerent, deşi probabil s-a 
realizat la un nivel informal/cotidian. Colecţia muzeală din depozit nu a fost adusă 
constant în prim planul atenţiei grupurilor ţintă prin intermediul expoziţiilor 
temporare tematice. În afara unui program dedicat grupului ţintă format din şcolari şi 
elevi nu există alte iniţiative dedicate altor categorii de vizitatori (seniori, turişti, etc). 
Nu au fost atrase expoziţii prin schimb inter-muzeal iar latura cooperării 
internaţionale lipseşte în totalitate. 
2.1. reformularea mesajului, după caz; 
Mesajul principal al MAL este: "Suntem singura colecţie din ţară dedicată 
exclusiv artei populare a prelucrării lemnului". De aceea programele MAL trebuie 
să servească îndeaproape misiunii muzeului şi să întărească în continuu mesajul 
principal. Crearea unui cadru în interiorul căruia programele şi proiectele se 
subordonează obiectivelor este capitală. Însă atât misiunea cât şi obiectivele trebuiesc 
reactualizate, în pas cu agenda globală, cu acelaşi focus pe patrimoniul cultural ŞI 
beneficiari. 
2.2. descrierea principalelor direcţii pentru îndeplinirea misiunii. 
Pentru perioada 2021-2025, în vederea îndeplinirii misiunii MAL, am identificat 
următoarele direcţii pentru îndeplinirea misiunii muzeului: 
a)	Cercetarea, sistematizarea, digitalizarea atât a registrelor de inventar cât şi a 
fişelor de evidenţă, (în vederea reactualizării datelor existente ŞI a unei foarte 
10 

bune cunoaşteri de către personal a patrimoniului muzeului, creării de conţinut 
propriu pentru dep. comunicare, reîmprospătarea expoziţiei permanente, 
verificarea stării de conservare a întregului patrimoniu) şi începutul unui demers 
restaurator; 
b)	Dezvoltarea - îmbogăţirea colecţiei muzeului prin continua cercetare a arealului 
etnografic şi lansarea de apeluri publice pentru donaţii; 
c)	Valorificarea - reproiectarea şi reconceptualizarea întregii expoziţii permanente 
şi a dinamicii expoziţii lor temporare, cu un accent pus pe defalcarea ofertei pe 
categoriile de vârstă; prin programe şi proiecte fidele misiunii muzeului; 
d)	Imaginea muzeului (branding, parteneriate media, fidelizare) - o nouă 
identitate vizuală care în conjuncţie cu întreaga strategie de marketing şi 
comunicare să facă punte a dintre instituţie şi beneficiari şi să dinamizeze 
schimbul între aceştia; 
e)	Adoptarea unei noi direcţii în misiune: protecţia mediului înconjurător - şi 
demararea unor serii noi de programe; 
c. Analiza organizării instituţiei şi propuneri de restructurare şi/sau de 
reorganizare, după caz: 
1. analiza reglementărilor interne ale instituţiei şi a actelor normative 
incidente; 
Muzeul "Arta Lemnului" din Câmpulung Moldovenesc este o instituţie publică de 
cultură, cu personalitate juridică, aflată în subordine a Consiliului Local al 
municipiului Câmpulung Moldovenesc. Activitatea acestuia este finanţată din venituri 
proprii şi din subvenţii de la bugetul local al municipiului Câmpulung Moldovenesc. 
Muzeul este organizat şi funcţionează în acord cu un Regulament de organizare şi 
funcţionare, aprobat prin HCL al Municipiului Câmpulung Moldovenesc nr, 
128/2020. 
Actualul ROF este un document reactualizat în decembrie 2020, în urma schimbării 
încadrării juridice a MAL. 
2. propuneri privind modificarea reglementărilor interne; 
Actualizarea ROF trebuie să includă Misiunea în forma propusă de acest proiect 
(detalii la E 2), avansarea în lista obiectivelor a accentului pe public, revizuirea 
structurii organizatori ce / secţiilor muzeului, întărirea obligaţiilor legate de întocmirea 
unui Raport de activitate anual cât mai detaliat, care să genereze o imagine cât mai 
realistă a situatiei muzeului. Mentiunile referitoare le numărul sălilor dedicate 
	, 	, 
expoziţiilor permanente / temporare trebuie actualizate, la fel ca şi menţionarea 
sectiei de la Fundu Moldovei. 
, 
11 

Noul ROF trebuie să devină un document care să corespundă noilor strategii privind 
felul în care muzeul urmează să-si desfăsoare activitatea în continuare, un loc de 
	, 	, 
referinţă comun pentru întreg personalul. 
3. analiza capacităţii instituţionale din punctul de vedere al resursei umane 
proprii şi/sau externalizate; 
Actuala situaţie specifică a instituţiei, care se află în pragul "relansării" ca urmare a 
procesului de renovare completă a imobilului şi a expoziţiei permanente, a organizării 
concursului pentru un nou proiect de management, conduce inerent la o re evaluare a 
structurii organizatorice. 
În prezent, conform ROF, muzeul îşi desfăşoară activitatea împărţit în patru secţii. 
Conform Organigramei aprobate, sunt 10 posturi, din care 3 sunt vacante: 
- Manager - post vacant 
Secţia de Etnografie, coordonată de un responsabil de secţie - 2 posturi ocupate 
de muzeografi; 
Secţia Patrimoniu, Conservare şi Supraveghere, coordonată de un responsabil 
de secţie - 4 posturi din care 2 posturi sunt ocupate (supraveghetor şi îngrijitor) iar 
2 sunt vacante (conservator şi îngrijitor) 
Secţia Educaţie, Relaţii Publice, Marketing şi Organizare Expoziţii, 
coordonată de un responsabil de secţie 2 posturi ocupate de-un inspector 
comunicare & PR si-un economist 
, 
Secţia Restaurare - coordonată de un responsabil de secţie - 1 post ocupat de 
restaurator 
Se impune o reorganizare a departamentelor care să reflecte mai bine situaţia de fapt. 
Astfel Secţiile se pot transforma în Compartimente, după cum urmează: 
Compartiment patrimoniu şi educaţie muzeală - 3 posturi (doi muzeografi şi un 
supraveghetor), Compartimentul conservare şi restaurare - 2 posturi (conservator 
şi restaurator), Compartimentul financiar-resurse umane - 1 post (economist), 
Compartimentul marketing şi PR - 1 post (inspector relaţii publice), 
Compartimentul administrativ - 2 posturi (îngrijitori). 
Din analiza Bugetului de cheltuieli rezultă că nu a existat nicio externalizare de 
servicii, nu s-au realizat contracte de colaborare cu specialişti din alte domenii. 
Rapoartele de activitate indică anul 2014 ca fiind singurul în care un membru al 
personalului a participat la cursuri de formare profesională. Pentru perioada 
următoare se va urmări dezvoltarea resurselor umane prin participarea la cât mai 
multe cursuri de pregătire, specializare, formare sau reconversie profesională. 
De asemenea, alte măsuri privind creşterea capacităţii instituţionale a muzeului 
vizează identificarea unor colaboratori externi pe diverse domenii de activitate, slab 
reprezentate în organigrama muzeului: educatori muzeali, curatori, arhitecţi, 
designer,i fotografi/videografi, etc. 
12 

4. analiza capacităţii instituţionale din punct de vedere al spatiilor şi 
patrimoniului instituţiei, propuneri de îmbunătăţire; 
Muzeul Arta Lemnului este situat în centrul municipiului Câmpulung Moldovenesc, 
pe Calea Transilvaniei nr 10, având acces facil din toate părţile oraşului. Anterior 
realizării lucrărilor de reabilitare, imobilul Muzeul "Arta Lemnului" Câmpulung 
Moldovenesc, înregistrat în lista monumentelor istorice de importanţă locală, 
categoria B, avea o suprafaţă construită de 543 mp şi o suprafaţă desfăşurată de 
1590,50 mp. 
Patrimoniul mobil constă dintr-o colecţie vastă de aproximativ 16.000 de obiecte, în 
prezent aflate în conservare într-un spaţiu aparţinând Autorităţii, până la terminarea 
lucrărilor de reabilitarea a imobilului MAL. Patrimoniul imobil constă din trei case 
tradiţionale (secol XVIII şi XIX) aflate în expoziţia exterioară muzeului şi din câteva 
anexe, plus o casă tradiţională aflată la Fundu Moldovei. 
În 2018 a început investiţia de "Reabilitare, modernizare şi dotare a MAL " în cadrul 
unui contract de lucrări cu finanţare din fonduri europene în valoare de 11,9 milioane 
lei. Conform caietului de obiective investiţia are ca scop "conservarea, protejarea şi 
promovarea patrimoniului cultural", transformarea muzeului într-un obiectiv turistic 
modem, "pus în valoare la adevăratul potenţial, dar care să păstreze totuşi specificul 
muzeului" care să "contribuie la conturarea municipiului Câmpulung Moldovenesc ca 
o staţiune turistică." Ultima renovarea a avut loc în 1981. 
Înaintea reabilitării, muzeul era organizat după cum urmează: Demisol: spaţii tehnice, 
şi un acces din curtea exterioară la nivelul parterului Parter: Săli de expoziţii, birouri 
administrative, grup sanitar Etaj: Săli de expoziţie Mansardă: Spaţii administrative. 
În prezent, conform descrierii investiţiei, în vederea optimizării spaţiilor şi creşterii 
gradului de funcţionabilitate a clădirii, pentru unele spaţii s-au creat noi funcţiuni, 
proiectul propunând după cum urmează: Demisol/suprafaţă utilă 203mp: spaţii 
tehnice, ateliere de conservare şi carantină, spaţii de pregătire şi carantină obiecte. 
Parter/suprafaţa utilă 408mp: săli exponate, birouri, grupuri sanitare, arhiva 
Etaj/suprafaţa utilă 425 mp: săli exponate, grup sanitar; Mansardă/suprafaţa utilă 
159mp: spaţii multifuncţionale: activităţi educative; 
Propuneri de îmbunătăţire: 
Lipsa desemnării unor spaţii din interiorul muzeului pentru depozitarea colecţiei, şi 
imposibilitatea schimbării destinaţiei sălilor în următorii 5 ani cf. proiectului 
european, obligă viitorul management la adresarea urgentă a acestei probleme. 
Soluţia constă în: identificarea unui spaţiu din patrimoniul autorităţii şi 
transformarea lui într-un depozit care îndeplineşte toate cerinţele legale sau 
construirea unui imobil nou în curtea muzeului, care să preia această sarcină. 
13 

În paralel, lipsa unui proiect pentru noua expoziţie permanentă, unul care să aibă în 
centrul lui noua misiune a muzeului cu atenţie către "experienţa" vizitatorului, obligă 
la adresarea, la fel de urgentă, şi a acestei probleme. Oferta specifică a muzeului 
(expoziţiile) nu poate fi singura responsabilă pentru satisfacerea aşteptărilor 
publicului şi din această cauză trebuie avute în vedere o largă paletă de schimbări şi 
inovaţii care să servească misiunea, să provoace şi să menţină atenţia beneficiarilor în 
timpul unei vizite: 
- regândirea şi dezvoltarea unor noi principii de organizare a expoziţiei permanente, 
a unui traseu de vizitare care să includă mai multe chei de lectură şi să stimuleze 
astfel revizitarea, care să urmeze principii modeme de design al experienţelor 
(iluminat, singularizare obiecte, conţinut multimedia) şi să transforme vizita 
expoziţiei permanente într-o experienţă angajantă, interactivă, centrată pe vizitator; 
- identificarea unor spaţii separate de traseul expoziţiei permanente, pentru 
expoziţiile temporare, echipate cu mobilier modular care poate fi modificati 
reasamblat rapid pentru a acomoda proiectul următoarei expoziţii; 
- alternare a traseului şi ritmului vizitei cu produse multimedia (proiecţii, căşti audio, 
căşti realitate virtuală); 
- funcţionalităţi - recepţie, apă potabilă, garderobă; 
- mobilier recreativ pentru odihnă în timpul vizitei (scaune pliante portabile, sau 
bănci în spaţiile mai mari sau lângă obiectele cele mai importante); 
- reorganizarea şi transformarea curţii exterioare pentru evenimente în aer liber; 
- identificarea unui spaţiu dedicat serviciilor comerciale care pot reprezenta o sursă 
foarte importantă de venituri proprii pentru muzeu. Un stand de suveniruri (diverse 
produse din lemn, produse artizanale, tricouri, cărţi de profil) la finalul traseului de 
vizitare a devenit o normă a oricărui muzeu modem care încearcă să-si 
, 
suplimenteze veniturile şi să-şi transforme brandul într-un asset comercial; 
- în conjuncţie cu un stand comercial standardele muzeale contemporane propun 
vizitatorilor şi un spaţiu de relaxare: o cafenea ce poate servi băuturi non-alcoolice 
şi mici gustări la începutul sau la finalul vizitei. Am identificat ca oportună 
construirea unui pavilion modular în curtea muzeului, care să constituie 
punctul final al vizitei şi să adăpostească activităţile comerciale şi de relaxare. De 
asemenea, pe perioada proiectelor desfăşurate în aer liber în curtea muzeului, 
pavilionul se poate deschide la exterior şi transforma într-o mică terasă. 
5. viziunea proprie asupra utilizării instituţiei delegării, ca modalitate legală 
de asigurare a continuităţii procesului managerial. 
Delegarea atribuţiilor se va face în concordanţă cu prevederile legale şi procedurile 
instituite. Munca la distanţă, online, poate asigura continuitatea procesului 
managerial 24/7. 
14 

D. Analiza situaţiei economico-financiare a instituţiei: 
Analiza financiară e realizată pe baza cuprinse în Buget şi în Caietul de obiective: 
1. analiza datelor de buget din caietul de obiective, după caz, completate 
cu informaţii solicitate/obţinute de la instituţie: 
Din analiza Anexei 3 care cuprinde Bugetul Muzeului pe anii 2019, 2018 şi 2017 
observăm o majorare cu 8 între 2017 şi 2019 a subvenţiei repartizate de către 
Autoritate. 
1.1. bugetul de venituri (subvenţii/alocaţii, surse atrase/venituri proprii); 
Nu există un buget de venituri. Din informaţiile obţinute de la Autoritate, toate 
încasările Muzeului merg direct la Bugetul local. 
1.2. bugetul de cheltuieli (personal; bunuri şi servicii din care: cheltuieli de 
întreţinere, colaboratori; cheltuieli de capital); 

Buget cheltuieli 
Total cheltuieli 
Personal 
Bunuri şi servicii, 
din care: 
Cheltuieli de 
întreţinere 
Cheltuieli de 
capital 

	Anul 	
2017 	2018 	
385.900 	373.752 	
330.200 	331.529 	
55.700 	42.223 	
+-- 	
40.700 	37.523 	
15.000 	4700 	

+ 
1 

2019 
416.950 
381.950 
35.000 
33.500 
1500 

2. analiza comparativă a cheltuielilor (estimate şi, după caz, realizate) în 
perioada/perioadele indicată/indicate în caietul de obiective, după caz, 
completate cu informaţii solicitate/obţinute de la instituţie: 
Din datele prezentate mai sus observăm că în 2019, cheltuielile de personal au avut o 
pondere în procent de 91  din bugetul de cheltuieli. Cheltuielile de capital au avut 
cea mai mare pondere în 2017, de 3,8. Se trage astfel concluzia că managementul 
financiar a fost unul deosebit de prudent în distribuţia subvenţiei publice. În lipsa 
unei imagini clare asupra destinaţiei veniturilor proprii putem doar specula asupra 
strategiei de reinvestire a acestora în programe şi proiecte. 
15 

În perioada 2017-2019, se remarcă un dezechilibru între trendurile cheltuielilor: cele 
de personal ale au înregistrat un trend ascendent, în timp de cele alocate Bunurilor şi 
serviciilor sunt în scădere. 
Nu există date privind cheltuielile dedicate programelor şi proiectelor. 
3. soluţii şi propuneri privind gradul de acoperire din surse atrase/venituri 
proprii a cheltuielilor instituţiei: 
3.1. analiza veniturilor proprii realizate din activitatea de bază, specifică 
instituţiei (în funcţie de tipurile de produse/servicii oferite de instituţiile de 
cultură - spectacole, expoziţii, servicii infodocumentare etc.), pe categorii de 
produse/servicii, precum şi pe categorii de bilete/tarife practicate: preţ întregi 
preţ redus/bilet profesional/bilet onorific, abonamente, cu menţionarea celorlalte 
facilităţi practicate; 
Nu există date privind veniturile proprii realizate. Luând în calcul cifrele din Caietul 
de obiective, Capitolul IV, punctul 4.2 Criterii de performanţă ale instituţiei în 
intervalul 2016-2018, putem estima o cifră în baza Numărului de beneficiari plătitori 
şi a preţului mediu al biletului (4 lei adulţi/2 lei copii). 
Luând în calcul numărul de 11580 de plătitori şi o medie de 3 lei per bilet, estimăm 
atragerea unei sume de aproximativ 34000 lei în 2018. La 7023 de beneficiari 
plătitori în 2017 - aproximativ 21000. Iar la 6084 de plătitori în 2016 - aproximativ 
18000 lei. Nu există date cu privire la eventuale sponsorizări, donaţii sau finanţări din 
alte surse. Un semn de întrebare îl ridică inversarea trendurilor: dacă în 2014, 
conform Rapoartelor de activitate, la 8600 de vizitatori au existat 2100 cu plată şi alţi 
6500 de neplătitori, în 2016 situaţia e inversă, la 6084 de plătitori au fost 800 de 
neplătitori. 
Pagina de Facebook a Muzeului preciza la data de 15 octombrie 2020 categoriile 
bilete/tarife practicate: Copii - 2 lei - Adulti - 4 lei Ghidaj ( Franceza, Germana , 
Italiana), la cerere - 3lei. 
3.2. analiza veniturilor proprii realizate din alte activităţi ale instituţiei; 
Nu există date. 
3.3. analiza veniturilor realizate din prestări de servicii culturale În cadrul 
parteneriatelor cu alte autorităţi publice locale; 
Nu există date. 
4. soluţii şi propuneri privind gradul de creştere a surselor atrase/ 
veniturilor proprii În totalul veniturilor: 
16 

4.1. analiza ponderii cheltuielilor de personal din totalul cheltuielilor; 

Anul 
2017 
2018 
2019 

+ 

Total cheltuieli 
385.900 
373.752 
416.950 

Cheltuieli de personal 
330.200 
331.529 
381.950 

Pondere din total 
85 
88 
91 

4.2. analiza ponderii cheltuielilor de capital din bugetul total; 

Anul 
2017 
2018 
2019 

Total cheltuieli 
385.900 
373.752 
416.950 

Cheltuieli de capital 
15.000 
4700 
1500 

Pondere din total 
3,88 
1,25 
0,35 

4.3. analiza gradului de acoperire a cheltuielilor cu salariile din subvenţie/ 
alocaţie; 
În perioada 2016-2018 salariile au fost acoperite în integralitate de subvenţie. 
4.4. ponderea cheltuielilor efectuate în cadrul raporturilor contractuale, 
altele decât contractele individuale de muncă (drepturi de autor, drepturi 
conexe, contracte şi convenţii civile); 
Din analiza Bugetului şi a Caietului de obiective nu rezultă cheltuieli efectuate în 
cadrul raporturilor contractuale, altele decât contractele individuale de muncă. 
4.5. cheltuieli pe beneficiar, din care: 
a)	din subvenţie; 
b)	din venituri proprii. 

Anul 	Total cheltuieli 	Beneficiari 		Cheltuieli pe beneficiari 	
				lei 	
2017 	385.900 	7780 	1 	49,60 	
2018 	373.752 	12637 		29,57 	
17 

Concluzii: 
Încadrarea "fără personalitate juridică" a muzeului de până în decembrie 2020, 
lipsa unui cont în trezorerie, au condus la imposibilitatea păstrării în bugetul 
muzeului a veniturilor proprii realizate din biletele muzeului. Acest fapt, cuplat cu 
lipsa unei strategii de diversificare a surselor din care Muzeul poate obţine venituri 
proprii indică un dezinteres evident asupra necesităţii de creştere a bugetului prin 
eforturi proprii. 
Soluţii şi propuneri privind gradul de creştere a surselor atrase/veniturilor 
proprii: 
- ofertă muzeală dinamică şi atractivă / programe diverse / bilete = încasări; 
- diversificarea tipurilor de bilete (single, duo, familie, studenţie/seniori); 
- introducerea "cardului de membru" (abonamente anuale); 
- adaptarea orarului muzeului la cel al beneficiarilor; 
- programe finanţate prin noi surse de finanţare exteme, publice şi private, grant- 
uri acordate dezvoltării de proiecte, linii de finanţare UE; 
- parteneriate de sponsorizare cu firme; 
- campanie de donaţie 2 din impozit; 
- amenajarea unui magazin de suveniruri propriu muzeului care să puna In 
vânzare suveniruri, articole diverse inscripţionate cu brandul muzeului (carnete, 
magneţi, tricouri, cărţi poştale, etc), cărţi şi publicaţii. În funcţie de acţiunile 
întreprinse în cadrul parteneriatelor cu Liceul Tehnologic sau diferiţi artişti 
meşteşugari, se ia în calcul replicarea în miniatură a unor obiecte celebre din 
patrimoniul MAL, şamd; 
- identificarea unui spaţiu şi amenajarea unei cafenele; 
- identificarea de spaţii în incinta imobilului şi în curtea exterioară şi închirierea 
acestora pentru evenimente cu caracter comercial; 
- actualizarea preţului biletelor; 
E. Strategia, programele şi planul de acţiune pentru îndeplinirea misiunii 
specifice a instituţiei, conform sarcinilor formulate de autoritate: 
Propuneri, pentru întreaga perioadă de management: 
1. viziune; 
Muzeul Arta Lemnului se află în prezent în momentul de cel mai bun augur din 
istoria sa post-1989. Renovarea imobilului muzeului prin cea mai mare investiţie de 
care acesta a beneficiat de la construcţie şi până în prezent alături de obţinerea 
personalităţii juridice, crează premizele unei perioade de dezvoltare şi reafirmare 
pentru întreaga instituţie şi relaţia acesteia cu comunitatea din care face parte. 
Sincronizarea cu debutul unui nou exerciţiu financiar la nivelul Uniunii Europene, cu 
dezvoltarea mediul socio-economic regional, cu creşterea activităţii turismului local 
prin îmbogăţirea ofertei cu Pârtia de ski Rarău, vin să întărească concluzia că la 
momentul actual sunt cele mai favorabile circumstanţe pentru deschiderea unui nou 
18 

ciclu managerial al instituţiei muzeal, unul orientat către dezvoltare şi alinierea la 
standardele instituţionale modeme. Momentul este unul de importanţă capitală, iar 
tratarea cu cea mai mare responsabilitate a relansării muzeului, a strategiei sale de 
management, a politicilor sale, este obligatorie. 
Din aceste considerente, noua viziune MAL spune că în secolul XXI, 
Muzeul Arta Lemnului este spaţiul unic de intersecţie şi dialog allecţiilor trecutului 
cu provocările viitorul. 
Muzeul Arta Lemnului este un model al bunelor practici muzeale modeme, fidel 
patrimoniului, un loc în care cercetarea şi conservarea pentru viitor formează un pilon 
de bază. 
Muzeul Arta Lemnului înţelege, se adaptează şi răspunde aşteptărilor publicului şi 
devine un spaţiu participativ, educativ şi recreativ. 
Muzeul Arta Lemnului îşi asumă un nou rol, de promotor al protecţiei mediului 
înconjurător, cel din al cărui element esenţial, LEMNUL, Muzeul îşi derivă propria 
identitate. 
2. misiune; 
Acum aproape o sută de ani, la 3 aprilie 1935, Comitetul de iniţiativă a fondării 
Muzeului judeţean de etnografie şi artă populară în Câmpulung Moldovenesc, lansa 
un "Apelul adresat întregului judeţ Câmpulung Bucovina", în care se spunea: "E o 
datorie sfântă a noastră, a tuturora, să adunăm şi să orânduim tot ce mai poate fi găsit, 
să ferim tot ce n-a fost încă pierdut pentru totdeauna, să contribuim şi noi 
câmpulungenii, la marea operă de reconstituire a istoriei neamului, clipă cu clipă, aşa 
cum au trăit-o aievea înaintaşii noştri, pe plaiurile ocolului liber al Câmpulungului, cu 
un trecut care prezintă atâtea caractere specifice şi care încă nu ne sunt cunoscute 
decât mică parte." 
România Mare era intregită de mai puţin de 17 ani, în urma Primului Război Mondial 
Europa se reaşezase pe baze naţionale, iar apelul fondatorilor Muzeului era 
sincronizat idealuri lor postbelice, răspunzând astfel aşteptărilor unei societăţi 
româneşti a cărei identitate trebuia cercetată, definită, prezervată. 
Astăzi, misiunea MAL, aşa cum e stipulată în Caietul de obiective, aprobat prin BCL, 
nr. 129/2020 este "de a cerceta, colecta, conserva, restaura bunuri de patrimoniu 
aparţinând culturii şi civilizaţiei româneşti şi de a le folosi ca principal instrument al 
comunicării şi educării publicului, prin mijloacele caracteristice muzeologiei 
modeme; de a pune în valoare patrimoniul muzeal prin acţiuni specifice care să 
asigure accesul unui public cât mai larg la valorile deţinute; de a trezi interesul pentru 
istoria naţională şi locală, pentru tradiţiile şi obiceiurile din zona etnografică Suceava, 
respectiv Câmpulung Moldovenesc, pentru a cunoaşte personalităţile de excepţie." 
Reiese un accent pus pe educaţie ŞI public, în ton cu aşteptările publicului 
contemporan. 
19 

În vederea reformulării misiunii MAL se va tine cont de definitia muzeelor si 
	, 	, 	, 
colecţiilor publice înscrisă în Legea 311/2003, de legătura cu precedentele definiţii 
ale misiunii menţionate mai sus, de obiectivele enunţate în Caietul de obiective cât şi 
cele prezentate în prezentul proiect de management (vezi E3), totul construit pe 
pilonii de bază ale instituţiilor muzeale: a) constituirea, conservarea, restaurarea, b) 
evidenţa, cercetarea şi dezvoltarea patrimoniului, c) punerea în valoare a 
patrimoniului în scopul cunoaşterii, educării şi recreerii. 
Muzeul îşi adaugă o nouă direcţie 
În Raportul privind riscurile globale în 2020, chiar înainte de pandemia mondială 
de COVID-19, organizaţia Forumul Economic Mondial atrage atenţia asupra faptului 
că cinci din zece ameninţări cu care ne confruntăm în următorul deceniu sunt legate 
de mediu. Raportul, bazat pe un sondaj la care au participat peste 750 de factori de 
decizie din companii, guverne şi societatea civilă, a constatat că dintre toate riscurile 
cu care se confruntă lumea în acest an, eşecurile politicii privind schimbările 
climatice, pierderea biodiversităţii, condiţiile meteo extreme, dezastrele naturale şi 
cele cauzate de activitatea umană sunt văzute ca fiind cele mai probabile să se 
întâmple. 
Pactul Verde European, iniţiativa Ursulei von der Leyen, Preşedintele Comisiei 
Europene, adoptat la finalul lui 2019, este conturat în jurul unui plan de acţiune menit 
"să stimuleze utilizarea eficientă a resurselor prin trecerea la o economie circulară, 
mai curată, să refacă biodiversitatea şi să reducă poluarea." În comunicarea Comisiei 
din 11.12.2019 se stipulează că aceasta "va face eforturi pentru a crea condiţii 
favorabile pentru a încuraja şi a facilita lansarea iniţiativelor locale privind 
schimbările climatice şi protecţia mediului. Modulele de informare, orientare şi 
educaţie ar putea contribui la schimbul de bune practici. Comisia va garanta că 
tranziţia ecologică va ocupa un loc important în dezbaterea privind viitorul Europei." 
Pactul are un ecou şi în discursul preşedintelui României, Klaus Iohannis, care a 
declarat în urma inundatiilor din iunie 2020 că "ceea ce vedem acum este consecinta 
	, 	, 
amplificării schimbărilor climatice şi a ignorării timp de ani de zile a acestor pericole. 
( ... ) Este imperativă o schimbare rapidă de abordare pentru a putea răspunde eficient 
unor situaţii de o asemenea amploare. ( ... ) Conservarea fondului forestier şi campanii 
susţinute de împădurire sunt soluţii aflate la îndemână, care au nenumărate efecte 
benefice atât pentru mediul înconjurător, cât şi pentru protecţia maluri lor cursurilor 
de apă, din perspectiva combaterii inundaţiilor. O parte semnificativă din fondurile 
europene de care va beneficia România în următorul exerciţiu bugetar 2021-2027 va 
trebui să fie direcţionată către proiecte legate de combaterea schimbărilor climatice, 
aşa numitul Pachet Green Deal". 
Luând în calcul contextul mondial, european şi naţional prezentat mai sus, luând în 
calcul poziţionarea unică al MAL - un muzeu dedicat relaţiei omului cu lemnul, 
implicit dedicat relaţiei omului cu natura, am identificat ca fiind de maximă 
relevanţă asumarea unei nOI direcţii în misrunea MAL: aceea de promovare a 
20 

protecţiei mediului înconjurător, a biodiversităţii, a principiilor societăţilor 
sustenabile, înglobând astfel o latură de responsabilitate socială care să-i deschidă 
noi planuri de acţiune şi o privire către viitor. 
MAL are şansa să devină un spaţiu dinamic, generator de programe şi proiecte în 
concordanţă cu planul de acţiune al Pactului Verde European, un spaţiu al dialogului 
între părţile implicate în tranziţia către o economie durabilă. 
Misiunea actuală nu mentionează cuvântul cheie "lemn" - exact termenul care 
, 
singularizează colecţia muzeului, plasându-l într-un cadru exclusivist în peisajul 
colecţii lor naţionale sau mondiale. De asemenea restricţionând paleta de bunuri 
culturale doar culturii şi civilizaţiei româneşti, misiunea nu doar limitează evoluţia 
posibilă a colecţiei, dar intră şi în contradicţie cu patrimoniul actual ("casa huţulă" 
din curte e doar un exemplu). 
Astfel, luând în calcul toate argumentele aduse mai sus, noua misiune a MAL ar fi 
aceea de a cerceta, colecta, conserva şi restaura cu precădere bunuri de 
patrimoniu din lemn, aparţinând culturii bucovinene; de a le folosi ca principal 
instrument al comunicării, participării şi educării publicului; de a pune în 
valoare patrimoniul muzeal prin acţiuni care să asigure accesul şi participarea 
unui public cât mai larg şi care să stimuleze interesul pentru tradiţiile zonei 
etnografice a Bucovinei; de a fi un spaţiu de dialog, educaţie şi acţiune pentru 
protecţia biodiversităţii şi a mediului înconjurător. 
3. obiective (generale şi specifice); 
Identificarea obiectivelor generale şi specifice ale Muzeului Arta Lemnului pentru 
perioada de management 2021-2025 ţine cont de obiectivele instituţiei descrise în 
ROF, de sarcinile pentru management trasate în caietul de obiective şi de nevoile 
Muzeului identificate în analiza socio-culturală a mediului din Capitolul A. 
OBIECTIV GENERAL 1 - PATRIMONIUL - Constituirea, cercetarea, evidenţa, 
conservarea şi restaurarea patrimoniului cultural mobil (O.G) în vederea 
ACREDITĂRII MUZEULUI 
- elaborarea şi punerea în aplicare a programelor de constituire, cercetare, evidenţă, 
conservare, restaurare, punere în valoare şi dezvoltare a patrimoniului; 
- digitalizarea registrelor şi fişelor de evidenţă ale patrimoniului inventariat; 
- clasarea bunurilor colecţiei, stabilirea valorii contabile; 
OBIECTIV GENERAL 2 - PROGRAMELE - Implementarea de programe 
culturale destinate publicului prin punerea în valoare a patrimoniului în scopul 
educării şi recreerii; 
21 

- dezvoltarea şi implementarea unui plan de activităţi şi evenimente raportate 
exclusiv la identitate a, misiunea şi obiectivele muzeului, defalcate pe categoriile de 
vizitatori identificate; 
- accent pe realizarea unor programe educative, caii brate pe diferite segmente de 
vârstă, ca forme de învăţare permanentă (lifelong learning); 
OBIECTIV GENERAL 3 - RESURSE UMANE - Optimizarea productivităţii, 
multidisciplinaritate; 
- evaluarea structurii de personal actuale şi propunerea reorganizării organigramei 
către Autoritate; 
- completarea schemei de personal prin organizarea de concursuri pentru posturile 
vacante (conservator, îngrijitor); 
- constituirea unei baze de date de specialişti în domenii conexe care, prin colaborări 
temporare, pot fi o soluţie de satisfacere a necesităţilor instituţiei din perspectiva 
lipsei personalului calificat; 
- instituirea unui program anual de perfecţionare profesională a personalului prin 
programe de formare şi specializare; 
- atragerea unui corp de voluntari pentru o parte din activităţile muzeului 
(supraveghere, educaţie); 
- stimularea participării publicului prin includerea lui în dezvoltarea programelor 
(dezvoltarea patrimoniului, concursuri de proiecte, şamd); 
OBIECTIV GENERAL 4 - MARKETING - Implementarea unei strategii de 
marketing pentru buna promovare a instituţiei; 
- identificarea categoriilor de beneficiari specifici ai MAL prin realizarea unui audit 
şi a unui studiu de vizitator. Rezultatul studiului trebuie să indice demografia 
publicului, să re actualizeze grupurile ţintă, să identifice nevoile şi aşteptările 
publicului de la instituţia muzeală, să calibreze programele muzeului; 
- elaborarea unui manual de branding, a unei strategii de marketing, a unei campanii 
de comunicare integrate şi extinderea canalelor de diseminare a informaţiilor, cu 
accent pe reţelele de socializare; 
OBIECTIV GENERAL 5 - FINANCIAR - Creşterea ponderii veniturilor proprii, a 
sponsorizări lor şi a fondurilor nerambursabile; 
- dezvoltarea unei strategii pentru atragerea de fonduri extra-bugetare, finanţări, 
grant-uri, fonduri neramburasabile, destinate implementării programelor instituţiei; 
- diversificarea tipurilor de bilete, înfiinţarea cardului de Membru MAL (abonament 
anual cu extra beneficii), adoptarea ticketing-ului online; 
22 

- operaţionalizarea magazinului şi cafenelei muzeului într-o entitate de sine 
stătătoare, o sursă importantă de venit propriu adus muzeului; 
- închirierea spaţiilor multirol de la mansardă, şi a celor din curte; 
4. strategia culturală, pentru întreaga perioadă de management; 
Strategia culturală vizează obiectivele majore ale Muzeului, defalcate pe întreaga 
perioadă a proiectului de management, descriind căile şi mijloacele ce vor conduce la 
îndeplinirea lor. Strategia culturală a MAL are ca fundament principal o seamă de 
principii şi idei care stau la baza soluţiilor identificate: 
Protecţia patrimoniului. Pilonii de bază ai instituţiilor muzeale: cercetarea, 
dezvoltarea, conservarea şi restaurarea, evidenţa patrimoniului, vor continua să 
constituie obiectivul de bază al institutiei. 
, 
Integrarea misiunii în ADN-ul programelor muzeului. Orice program, once 
activitate trebuie proiectat să servească misiunii MAL. Muzeul nu va mai imna 
proiecte, expoziţii cu alt caracter decât cel centrat în jurul misiunii sale. În schimb va 
fi gazdă şi îşi va pune la dispoziţie spaţiile pentru evenimente culturale exteme, cel 
puţin până la apariţia unui centru cultural/case de cultură care va prelua aceste 
nevol. 
Centrarea eforturilor în jurul beneficiarilor. Înţelegerea publicului ţintă ŞI 
customizarea programelor în funcţie de profilul beneficiarilor. 
Dialog, comunicare, un muzeu participativ. MAL trebuie să devină relevant 
pentru comunitatea pe care-o serveşte, s-o invite într-un parcurs comun, efervescent 
şi transparent. 
Luând în calcul faptul că noul management va prelua instituţia într-un moment de 
tranziţie, în care ea se reaşază într-un sediu proaspăt renovat, se conturează astfel 
nevoia împărţirii strategiei în două intervale: pre şi post momentului "relansării 
noului muzeu". (situaţia extraordinară impusă de pandemia de COVID-19 impune la 
rândul ei un regim special) 
1. PRE "EVENIMENT RELANSARE" 
Am identificat un prim set de direcţii simultane de acţiune, ce vor trebui 
desfăşurate până la reinaugurarea oficială a muzeului în urma renovării: 
a) EVALUAREA PATRIMONIULUI 
- inventarierea, cercetarea, conservare/restaurarea, evidenţa; 
- angajarea unui Conservator şi predarea gestiunii către acesta/aceasta; 
- digitalizare a registrelor de inventar şi a fişelor de evidenţă; 
23 

- construirea/desemnarea unui spaţiu cu funcţia de depozit care să răspundă 
standardelor de securitate şi microclimat; 
- familiarizarea întregului personal cu bunurile aflate în întreaga colecţie, în 
scopul proiectării noii expoziţii permanente şi ... 
- identificarea potenţialului de asociere a obiectelor din depozite în scopul 
declanşării unui program de expoziţii temporare pentru următorii 4 ani, bazat 
pe colecţia muzeului aflată în depozit. Scopul acestui demers este de a asigura o 
rotaţie în timp a întregului patrimoniu şi de a propune publicului contactul cu o 
diversitate cât mai mare a colectiei. 
, 
b) EVALUAREA şi REPROIECTAREA EXPOZIŢIEI PERMANENTE 
Expoziţia permanentă reprezintă selecţia celor mai importante şi reprezentati ve 
obiecte de patrimoniu şi constituie principalul punct de atracţie al Muzeului. 
Experienţa pe care vizitatorii o au de-a lungul traseului propus pentru vizitare 
constituie, în lipsa altor expoziţii temporare, spaţii activităţi/educative/comerciale, cel 
puţin 90 din interacţiunea pe care vizitatorii o au cu muzeul. Astfel se va lua în 
calcul înfiinţarea unui grup de lucru multidisciplinar compus din muzeografi, arhitect, 
designer, fotografi, videografi, coordonat de un consultant cu experienţă relevantă în 
domeniu care va urmări obiectivele următoare: 
- evaluarea şi intervenţia asupra traseului vizitei luând în calcul etapele întregii 
experienţe pe care vizitatorul o are în interacţiune a cu muzeul, aşa cum e ea 
descrisă în volumul Museum Basics de Timothy Ambrose & Crispin Paine: 
Publicitate prealabilă & informaţii / Transport şi acces / Locaţie şi areal / 
Orarul de deschidere / Recepţie şi bilete / Orientare / Toalete şi garderobă / 
Secvenţialitatea şi fluiditatea expoziţiei / Ritm şi oportunităţi de odihnă / 
Evenimente şi activităţi / Mâncare şi băuturi / Comerţ / Ieşire; 
- evaluarea patrimoniului expus (relevanţă, stare de conservare) şi completarea 
acestuia cu obiecte aflate în conservare în depozit şi/sau înlăturarea obiectelor a 
căror prezenţă e considerată nerelevantă, redundantă sau a cărei locaţie poate fi 
mai bine pusă în valoare în alt context, sală, etc; 
- evaluarea şi intervenţia asupra principiilor de organizare ale traseului, 
dezvoltarea unei experienţe fluide, în diferite chei de lectură, a căror fire narative 
să fie atractive şi uşor de înţeles; 
- evaluarea şi reorganizarea scenografi ei expoziţionale (singularizare, iluminat, 
mobilier de odihnă, conţinut multimedia); 
- evaluarea tehnicilor de interpretare a exponatelor (statice: texte, etichete, 
modele, desene, fotografii, diorame, tablouri) / (dinamice: ghidaj, audioghid, 
prelegeri, conţinut multimedia, interacţiuni digitale, interacţiuni mecanice, obiecte 
de atins, site web, aplicaţii, scenete de sunet şi lumină - proiecţii, conţinut VR şi 
AR) şi diversificarea lor; 
- signalistică în interiorul muzeului integrată în imaginea nouă a brandului MAL; 
- implementarea noului proiect al expoziţiei permanente. 
24 

c) PROIECTAREA PRIMEI EXPOZIŢIEI TEMPORARE 
Simultan cu proiectarea noii expoziţii temporare va avea loc proiectarea primei 
expoziţii temporare, în noua secţiune a muzeului dedicată acestei funcţiuni. Luând 
în calcul importanţa momentului relansării şi sincronizarea acestuia cu aniversarea 
a 85 de ani de la înfiinţarea muzeului, putem lua în calcul ca prima expoziţie să 
trateze tema istoriei muzeului. 
d) REBRANDING MAL 
Manual de brand (logo, slogan, imagine), website (arhitectură modulară care să 
permită posibilitatea achiziţionării de bilete online / programare vizită în condiţiile 
limitării accesului în muzeu la un număr fix de vizitatori). 
e) COMUNICARE 
Relansarea trebuie să beneficieze de o campanie coerentă de comunicare publică, 
atât offline - printr-o campanie de promovare prin billboard-uri, postere, imprimarea 
de materiale promoţionale, flyere, care împreună să comunice evenimentul 
redeschiderii porţilor - cât şi online prin activare a tuturor canalelor de comunicare. 
Elaborarea unui calendar de comunicare în tandem cu identificarea pilonilor 
principali de comunicare sunt etapa imediat următoare. 
II. POST "EVENIMENT RELANSARE" 
Odată cu relansarea şi redeschiderea porţilor MAL: 
t) IMPLEMENTAREA PROGRAMELOR şi PROIECTELOR 
În acelaşi Barometru de consum cultural pe 2018, la întrebarea "Sunteţi de acord cu 
afirmaţia: Instituţiile culturale din localitatea mea (ex.: teatre, muzee etc.) 
organizează suficiente evenimente adresate pulicului larg"? doar 28 din respondenţi 
au fost de acord, în regiunea Nord-Est. Se evidenţiază aşadar faptul că există o 
percepţie publică negativă accentuată legată de dinamica şi diversitatea programelor 
şi proiectelor. Mai multe detalii despre propunerile acestui proiect de management la 
capitolul E 6. 
5. strategia şi planul de marketing; 
Pentru perioada 2021-2025, strategia de marketing are trei obiective clare: 
1. Dezvoltarea noii identităţi vizuale ale muzeului (manual de brand) ŞI 
poziţionarea acestuia ca un muzeu unic în ţară; 
2. Creşterea numărului de vizitatori care iau parte la programele muzeului; 
25 

3. Atragerea de resurse. 
Strategia se fundamentează pe înţelegerea profilului beneficiarilor şi a părţilor 
interesate (stakeholderi) prin realizarea de studii de vizitator, iar rezultatele derivate 
ale obiectivelor constau în creşterea notorietăţii şi consolidarea prezenţei muzeului în 
plan regional/naţional şi internaţional, diversificarea categoriilor de vizitatori şi o mai 
mare stabilitate financiară. Atât dezvoltarea identitătii vizuale cât SI cresterea 
	, 	" 
numărului de vizitatori au fost tratate în capitolul A. 
Atragerea de resurse financiare sau de altă natură - în afara veniturilor proprii 
realizate din vânzare a de bilete, vânzarea de produse personalizate şi de produse 
specifice unei cafenele, poate fi realizată prin: 
1. Parteneriate media - încheierea de parteneriate cu entităţi media regionale şi 
naţionale asigură o largă diseminare a informaţiilor cu privire la oferta muzeului. 
Urmărirea parteneriatele cu media alternative precum bloguri de turism, grupuri 
din reţelele sociale legate de pasiunea pentru tradiţii e la rândul ei necesară. 
2. Parteneriate cu pensiunile din zonă pentru a subvenţiona includerea de bilete 
în ofertele către turişti; 
3. Finanţări neram bursabile: Administraţia fondului cultural naţional, Europa 
Creativă, şamd 
4. Sponsorizări: cooptarea companiilor locale, naţionale sau multinaţionale poate 
fi luată în calcul o dată ce muzeul va avea realizate studiile de vizitator si date 
, 
mai clare asupra numărului şi specificului vizitatorilor în decursul unui an. 
Acestea pot fi interesate în activarea brandurilor lor prin sponsorizarea de 
expoziţii temporare sau achiziţionarea de obiecte de patrimoniu. 
5. Donaţii: în cadrul eforturilor de cercetare şi îmbogăţire a colecţiei existente se 
va lua în calcul un apel public pentru donarea de obiecte din lemn cu valoare 
patrim onială. 
6. Ambasade: reprezentanţele diplomatice ale altor state pot fi interesate în 
susţinerea demersurilor de schimburi muzeale, conferinţe, şamd, cu entităţi le 
muzeale cu profil asemănător din ţările lor (Muzeele culturii lemnului din ţările 
identificate) 

shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;4;(21452,0);(0,0);(0,21482);(21452,21482)posrelh0posrelv0pib
shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;4;(21500,0);(0,0);(0,21494);(21500,21494)posrelh0posrelv0pib
Activitate 
Noua identitae MAL 
Website MAL 
Canale social media 
Studii de vizitator 
Promovare programe şi proiecte 
Dezvoltare parteneriate media 

Termen 		
2021 		
2021 		
t 		
2021 		
2021 		
2021/2025 		
2021 	J 	

26 

Activitate 
Apel la donaţii obiecte 
Atragerea de sponsori şi parteneri 
Catalogul muzeului 
Identificarea de finanţări nerambursabile 

Termen 
2021/2025 
2021/2025 
2022 
2021 

6. programe propuse pentru întreaga perioadă de management; 
În urma analizei Caietului de obiective şi a mediului sociocultural în care Muzeul 
îşi desfăşoară activitatea, pentru punerea în efect a strategiei culturale am creat cinci 
programe: 
1. MAL / patrimoniu - cuvânt cheie: trecutul 
este un program a căror proiecte vor viza acţiuni ce ţin de dezvoltare, conservare, 
restaurare, clasare, evidenţă şi digitalizare a patrimoniului. 
2. MAL / expoziţional - cuvânt cheie: prezentul 
este un program a căror proiecte vor viza acţiuni de valorificare a colecţiilor MAL, 
atât prin îmbunătăţirea întregii experienţe a expoziţiei permanente cât şi prin 
dezvoltarea unui program de expoziţii temporare bazat pe propriul patrimoniu sau 
invitat. 
3. MAL / educativ - cuvânt cheie: viitorul 
este un program a căror proiecte vor viza formarea şi dezvoltarea beneficiarilor în 
spiritul cunoaşterii şi protejării patrimoniului cultural al Bucovinei prin acţiuni 
educative pentru tineri, dar şi de învăţare continuă (bazat pe conceptul de lifelong 
learning) pentru adulţi şi seniori. 
4. MAL / mediu - cuvânt cheie: natura 
este un program a căror proiecte vor viza transformarea Muzeului într-un vector de 
acţiune, dialog şi sensibilizare asupra problematicii protecţiei mediului în cadrul 
contextului mondial actual, prin asocierea firească dintre specificul muzeului: unul 
care prezintă relaţia omului cu lemnul - cu specificul problematicii: relaţia omului cu 
natura. 
5. MAL / alternativ - cuvânt cheie: comunitate 
un program a căror proiecte vor viza acţiuni dedicate evenimentelor conexe, care să 
răspundă nevoii de dinamizare a percepţiei muzeului în rândul comunităţii sale şi să 
diversifice categoriile de public atrase. 
27 

7. proiectele din cadrul programelor; 
1. MAL PATRIMONIU 
Proiect 1: inventarul, evidenţa şi digitalizarea întregului patrimoniu; 
Proiect 2: conservarea şi restaurarea bunurilor de patrimoniu; 
Proiect 3: amenajarea/construcţia unui depozit la standarde pentru păstrarea 
patrimoniului neetalat; 
Proiect 4: structurare a proceselor de cercetare ale arealului etnografic în vederea 
dezvoltării colecţiei / apeluri publice la donaţii de bunuri culturale; 
Proiect 5: cercetarea arealului etnografic pentru identificarea şi constituirea bazelor 
unui patrimoniu imaterial (meşteşugul lucrului cu lemnul, tehnici, scheme, planuri 
arhitecturale, vocabular specific, etc) 
Proiect 6: înfiintarea "Emblemei de autenticitate MAL" ce se va acorda fiecărei 
, 
case/gospodării din arealul etnografic al ocolului Câmpulungean care a păstrat un 
procent semnificativ din elementele de lemn originale şi includerea lor într-un traseu 
turistic la nivelul municipiului. 
2. MAL EXPOZITIONAL 
, 
Proiect 1: Reproiectarea şi reconceptualizarea expoziţiei permanente 
- evaluarea şi îmbunătăţirea experienţei întregii "vizite la muzeu"; 
- analiza şi îmbunătăţirea principiilor de organizare a sălilor de expoziţie; 
- analiza şi îmbunătăţirea scenografi ei expoziţionale; 
- realizarea unui audioghid în cele mai folosite 5 limbi ale vizitatorilor MAL; 
- implementarea proiectului; 
Proiect 2: Dezvoltarea unui program de expoziţii temporare a) cu obiecte din 
patrimoniul conservat, selectate tematic şi creativ în urma procesului de evidenţiere şi 
digitalizare şi b) educative, legate în sens larg de misiunea MAL; 
Proiect 3: Identificarea potenţiali lor parteneri naţionali şi internaţionali cu care se 
vor realiza schimburi expoziţionale; 
Proiect 4: Extinderea patrimoniului imobil al Muzeului printr-o serie de 
propuneri către Autoritatea locală care vor contribui la îndeplinirea misiunii şi 
consolidarea notorietătii activitătii MAL: 
	, 	, 
28 

- construirea unui pavilion în curtea muzeului, (punct terminus al vizitei 
colecţiei permanente mobile) care să adăpostească un magazin de suveniruri şi o 
cafenea, ambele prezenţe nelipsite din orice strategie muzeală modernă. Pavilionul 
va acţiona şi ca punct tehnic pentru toate evenimentele desfăşurate în aer liber, în 
curtea muzeului, de-a lungul sezonului cald. 
- deschiderea spre vizitare, cu program limitat, a Atelierului sculptorului Ion 
Maftei din centrala termică dezafectată. Urmând felul în care Atelierul lui 
Constantin Brâncuşi a fost transformat într-un punct de atracţie în centrul 
Parisului, păstrând proporţiile, putem anticipa un pol de atracţie şi regenerare 
urbană prin transformarea spaţiului din spatele Hotelului Zimbru într-o mică 
piaţetă. 
- renovare a Vilei Botnăraş şi punerea în circuitul public prin transformarea ei 
într-un centru cultural multirol. Pe lângă faptul că e un strălucit exemplu de 
arhitectură locală din lemn, Vila poate deservi o paletă largă de activităţi cultural- 
educative (expoziţii, ateliere, concerte în aer liber) şi poate răspunde nevoilor unor 
diverse categorii sociale: organizaţii neguvernamentale care-au nevoie temporară 
de un spaţiu de muncă în comun, asociaţii care-au nevoie de cazarea temporară a 
unor invitaţi, etc 
Proiect 5: Identificarea unor obiecte din colecţie nesusceptibile de clasare, într-o 
stare bună de conservare, care vor constitui colecţia Muzeului Mobil MAL - colecţie 
ce se poate deplasa împreună cu un muzeografîn comunităţile mici din zonă, în şcoli, 
la evenimente sezoniere, festivaluri, etc. 
3. MAL EDUCATIV 
Proiect 1: Parteneriate cu toate şcolile şi liceele din Câmpulung Moldovenesc. 
Stabilirea de contacte cu şcolile din satele din arealul geografic şi includerea lor în 
parteneriate. Stabilirea de contacte cu şcolile din Vatra Dornei şi Gura Humorului; 
Proiect 2: Identificarea nevoilor de învăţare a tuturor categorii de vârstă (copii, 
adulţi, seniori) în urma studiilor de vizitatori ce vor fi realizate şi dezvoltarea de 
proiecte dedicate acestora. (ateliere de meşteşuguri etnografice, cursuri de tâmplărie 
pentru adulţi, etc); 
Proiect 3: Identificarea nevoilor educatorilor/profesorilor şi dezvoltarea unei oferte 
de cursuri aplicată pe patrimoniul muzeal; 
Proiect 4: Publicarea de materiale cu caracter educativ pe diverse tematici (case 
tradiţionale din Bucovina, mobilă din lemn, elemente decorative, etc); 
29 

4. MAL / MEDIU 
Proiect 1: Campanie de împădurire anuală "Codrul des" - acţiuni de împădurire pe 
munţii din jurul oraşului, în parteneriat cu Ocolul Silvic; 
Proiect 2: Campanie de ecologizare semestrială a cursului râului Moldova; 
Proiect 3: Campanie de reducere a consumului de plastic şi reciclării acestuia; 
Proiect 4: Identificarea si includerea într-un traseu turistic tematic a celor mai 
, 
valoroşi arbori din oraş şi împrejurimi; 
8. alte evenimente, activităţi specifice instituţiei, planificate pentru 
perioada de management. 
5. MAL / ALTERNATIV 
Proiect 1: Asocierea anuală a MAL la evenimente precum Noaptea Muzeelor, 
Şcoala Altfel, Zilele Patrimoniului European şi derularea de acţiuni specifice; 
Proiect 2: Intersecţia artelor - Evenimente conexe în curtea muzeului în timpul 
sezonului cald (târguri şi ateliere meşteşugăreşti, concerte, piese de teatru, proiecţii de 
film); 
Proiect 3: Înfiinţarea Arhivei Foto-Video a ocolului Câmpulung sub egida MAL, 
care să valorizeze propria colecţia de fotografii a muzeului cât şi să colecţioneze, 
restaureze, conserve şi digitalizeze patrimoniul fotografic şi filmic colectat din 
donaţii; 
Proiect 4: Integrarea ofertei muzeale a oraşului sub o singură umbrelă, prm 
parteneriate şi programe comune cu celelalte două colecţii etnografice; 
Proiect 5: Demararea includerii patrimoniului arhitectural evreiesc (templul, 
sinagoga, cimitirul) în circuitul muzeal al oraşului. 
F. Previzionarea evoluţiei economico-financiare a instituţiei publice de 
cultură, cu o estimare a resurselor financiare ce ar trebui alocate de către 
autoritate, precum şi a veniturilor instituţiei ce pot fi atrase din alte surse. 
30 

1. Proiectul de buget de venituri şi cheltuieli pe perioada managementului: 

Nr.crt. 	Categorii 			Anul 	Anul 	Anul 	
				2021 	2022 	2023 	
(1) 	(2) 			(3) 	(4) 	(5) 	
1. 	TOTAL VENITURI, 			820000 	595000 	615000 	
	din care 						
	l.a. venituri proprii, 			40000 	80000 	100000 	
	din care 						
	l.a.l.venituri din activitatea de bază 		20000 	40000 	50000 	
	l.a.2.surse atrase 			10000 	20000 	25000 	
	l.a.3.alte venituri proprii 			10000 	20000 	25000 	
	l.b. subvenţii/alocaţii 			780000 	515000 	515000 	
	l.c. alte venituri 						
2. 	TOTAL CHELTUIELI, 			820000 	595000 	615000 	
	din care 						
	2.a. Cheltuieli de personal, 			2.a 	2.a 	2.a 	
	din care 			500000 	500000 	500000 	
	2.a.l. Cheltuieli cu salariile 			2.a.1 	2.a.1 	2.a.1 	
				500000 	500000 	500000 	
	2.a.2. Alte cheltuieli de personal 		2.b 	2.b 	2.b 	
	2.b. Cheltuieli cu bunuri şi servicii, 		220000 	75000 	105000 	
	din care 			2.b.1 	2.b.1 	2.b.1 	
	2.b.l. Cheltuieli pentru proiecte 		50000 	40000 	50000 	
	2.b.2. Cheltuieli cu colaboratorii 		2.b.2 	2.b.2 	2.b.2 	
	2.b.3. Cheltuieli pentru 	reparaţii 	50000 	10000 	30000 	
	curente 			2.b.3,4,5 	2.b.3,4,5 	2.b.3,4 	
	2.b.4. Cheltuieli de întreţinere 			120000 	25000 	25000 	
				2.c. 	2.c. 	2.c. 	
	2.b.5. Alte cheltuieli cu bunuri 	ŞI 	100000 	20000 	10000 	
	... 						
	servicn 						
	2.c. Cheltuieli de capital 						
2. Numărul estimat al beneficiarilor pentru perioada managementului: 
Deşi 2018 e indicat în Caietul de obiective ca cel mai bun an dpdv al numărului 
beneficiarilor atraşi, Raportul de activitate al MAL pe 2018, cuprins în Raportul 
privind starea economică, socială şi de mediu a municipiului Câmpulung 
Moldovenesc emis de Autoritate, nu menţionează în niciun fel date privitoare la 
statistica numărului de vizitatori. Acest lucru, coroborat cu celelalte inadvertenţe 
observate la o lectură comparativă a Rapoartelor din ultimii patru ani, crează 
suspiciuni cu privire la exactitatea numerelor. 
31 

2.1. la sediu; 
Admiţând exactitatea lor şi luând în calcul datele prezentate în Criteriile de 
performanţă care indică o creştere substanţială a numărului beneficiarilor de la peste 
7700 în 2017 la peste 12500 în 2018 (o medie de 47 de vizitatori pe zi lucrătoare), 
cuplându-Ie cu interesul ridicat pe care muzeul îl va suscita în primul an de la 
deschidere, putem estima o creştere cu cel puţin 50 în 2022 faţă de nivelul 2018. 
2.2. în afara sediului. 
Au existat doar două activităţi în afara sediului, legate de participarea la expoziţia 
comună "Ştefan cel Mare din istorie în veşnicie". 
3. Programul minimal estimat pentru perioada de management aprobată 

Nr. 	Program 	Scurtă descriere a 	Nr.pr 	Denumirea proiectului 	Buget 	
			oiect 		prevăzut 	
crt 		programului 	e În 		pe 	
			cadru 		program 	
			1 		*3) (lei) 	
			progr 			
			amul 			
			ui 			
Primul an de management - 2021 				
1. 	MALl 	Programul vizează 	6 	1.1 evidenţa, clasarea şi 	20.000 	
	PATRIMONIU 	proiecte ce ţin de 		digitalizarea întregului patrimoniu 		
		constituire, evidenţă, 		1.2 conservarea şi restaurarea 		
		conservare, restaurare, 		bunurilor de patrimoniu 		
		clasare, îmbogăţire şi 		1.3 îmbogăţirea colecţiei prin 		
		digitalizare a 		cercetare şi printr-un apel public la 		
		patrimoniului. 		donaţii de obiecte cu potenţial 		
				caracter patrimonial 		
				IA cercetarea arealului etnografic 		
				pentru identificarea şi constituirea 		
				bazelor unui patrimoniu imaterial 		
				1.5 construirea/adaptarea unui 		
				spaţiu cu funcţia DEPOZIT 		
				1.6 înfiinţarea "Emblemei de 		
				autenticitate MAL" şi a traseului 		
				turistic aferent 		
32 

2. 	MALl 	Program a căror 	4 	2.1 Reproiectarea expoziţiei 	100.000 	
	EXPOZIŢIONAL 	proiecte vor viza acţiuni 		permanente pe bazele 		
		de punere în valoare a 		muzeografiei moderne (reevaluarea 		
		patrimoniului MAL, atât 		şi îmbunătăţirea traseelor, a 		
		prin îm bunătăţi rea 		tematicilor sălilor, scenografiei 		
		întregii experienţe a 		expoziţionale, a dotări lor şi 		
		expoziţiei permanente 		interacţiunilor multimedia şi 		
		cât şi prin dezvoltarea 		realizarea unui audioghid în cele 		
		unui program de 		mai folosite 5 limbi ale vizitatorilor 		
		expoziţii temporare 		şi achiziţionarea unui sistem 		
		bazate pe propriul 		electronic de ghidaj) 		
		patrimoniu sau invitat. 		2.2 o expoziţie temporară cu 		
				obiecte selectate din patrimoniul 		
				conservat, selectate tematic în urma 		
				procesului de evidenţiere, clasare şi 		
				digitalizare cu tema Istoria MAL 		
				şi o expoziţie temporară 		
				educativă, legată creativ de 		
				misiunea MAL (2021 - Expoziţie 		
				temporară Plastic Free July: o 		
				familie voluntară va fi rugată să 		
				colecţioneze tot plasticul pe care 		
				aceasta îl generează în luna iulie, 		
				iar rezultatul va fi expus timp de 		
				trei luni) 		
				2.3: Identificarea potenţiali lor 		
				parteneri naţionali şi internaţionali 		
				cu care se vor realiza schimburi 		
				expoziţionale 		
				2.4 Extinderea patrimoniului 		
				imobil al Muzeului printr-o serie de 		
				propuneri către Autoritatea locală 		
				care vor contribui la îndeplinirea 		
				misiunii şi consolidarea notorietăţii 		
				activităţii MAL: (pe 2021 - 		
				construirea unui pavilion în 		
				curtea muzeului - punct terminus al 		
				vizitei colecţiei permanente mobile 		
				- care să adăpostească un magazin 		
				de suveniruri şi o cafenea, ambele 		
				prezenţe nelipsite din orice 		
				strategie muzeală modernă) 		
3. 	MALl 	Programul vizează 	2 	3.1 Parteneriate anuale cu toate 	5000 	
	EDUCATIV 	formarea şi dezvoltarea 		şcolile şi liceele din Câmpulung 		
		beneficiarilor tineri în 		Moldovenesc. Stabilirea de 		
		spiritul cunoaşterii şi 		contacte cu şcolile din satele din 		
		protejării patrimoniului 		arealul geografic şi includerea lor 		
		cultural al Bucovinei 		în parteneriate. Stabilirea de 		
		prin acţiuni educative 		contacte cu liceele din Vatra Dornei 		
		dar şi de învăţare 		şi Gura Humorului. 		
		continuă (bazat pe 		3.2 Identificarea nevoilor de 		
		conceptul de lifelong 		învăţare a tuturor categori i de 		
		learning) pentru adulţi şi 		vârstă (copii, adulţi, seniori) în 		
		seniori. 		urma studiilor de vizitatori ce vor fi 		
				realizate şi dezvoltarea de proiecte 		
				dedicate acestora. (ateliere de 		
				meşteşuguri etnografice, cursuri de 		
				tâmplărie pentru adulţi, etc) 		
33 

4. 	MAL/MEDIU 	Program a căror 	2 	4.1: Campanie anuală de 	5000 	
		proiecte vor viza 		împădurire "Codrul des" - acţiuni 		
		transformarea Muzeului 		de împădurire pe munţii din jurul 		
		într-un vector de acţiune, 		oraşului, în parteneriat cu Ocolul 		
		dialog şi sensibilizare 		Silvic 		
		asupra problematicii 		4.2: Campanie semestrială de 		
		protecţiei mediului în 		ecologizare a cursului râului 		
		cadrul contextului 		Moldova "Apa limpede" 		
		mondial actual, prin 				
		asocierea firească dintre 				
		a specificului muzeului: 				
		unul care prezintă relaţia 				
		omului cu lemnul - cu 				
		specificul problematicii: 				
		relaţia omului cu natura. 				
5. 	MAL / 	Program a căror 	3 	5.1: Asocierea anuală a MAL la 	10.00 	
	ALTERNATIV 	proiecte vor viza acţiuni 		evenimente precum Noaptea 	O 	
		dedicate evenimentelor 		Muzeelor, Şcoala Altfel, Zilele 		
		conexe, care să răspundă 		Patrimoniului European şi 		
		nevoii de dinamizare a 		derularea de acţiuni specifice 		
		percepţiei muzeului în 		5.2: Intersecţia artelor - 		
		rândul comunităţii sale şi 		Evenimente conexe în curtea 		
		să diversifice categoriile 		muzeului În timpul sezonului cald 		
		de public atrase. 		(concerte, piese de teatru, proiecţii 		
				de film) 		
				5.3: Infiinţarea Arhivei Foto- 		
				Video a ocolului Câmpulung sub 		
				egida MAL, care să colecţioneze, 		
				restaureze, conserve şi digitalizeze 		
				patrimoniu fotografic şi filmic 		
AI doilea an de management - 2022 				
1. 	MAL/ 	Programul vizează 	4 	1. I evidenţa, clasarea şi 	15.000 	
	PATRIMONIU 	proiecte ce ţin de 		digitalizarea întregului patrimoniu 		
		constituire, evidenţă, 		- anul 2 		
		conservare, restaurare, 		I .2 conservarea şi restaurarea 		
		clasare, îmbogăţire şi 		bunurilor de patrimoniu - anul 2 		
		digitalizare a 		1.3 îmbogăţirea colecţiei prin 		
		patrimoniului. 		cercetare şi printr-un apel public la 		
				donaţii de obiecte cu potenţial 		
				caracter patrimonial 		
				1.4 cercetarea arealului etnografic 		
				pentru identificarea şi constituirea 		
				bazelor unui patrimoniu imaterial 		
34 

2. 	MALl 	Program a căror 	2 	2.1: o expoziţie temporară cu 	30.000 	
	EXPOZIŢIONAL 	proiecte vor viza acţiuni 		obiecte selectate din patrimoniul 		
		de punere în valoare a 		conservat, selectate tematic în urma 		
		patrimoniului MAL, atât 		procesului de evidenţiere, clasare şi 		
		prin îmbunătăţirea 		digitalizare cu tema Cântece 		
		întregii experienţe a 		cătuneşti din Război din anul 		
		expoziţiei permanente 		1914-1915 şi o expoziţie 		
		cât şi prin dezvoltarea 		temporară educativă, legată 		
		unui program de 		creativ de misiunea MAL (2022 - 		
		expoziţii temporare 		Expoziţie temporară Shirin-yoku 		
		bazate pe propriul 		- tradiţie japoneza a "băii de 		
		patrimoniu sau invitat. 		pădure") 		
				2.2: Extinderea patrimoniului 		
				imobil al Muzeului printr-o serie de 		
				propuneri către Autoritatea locală 		
				care vor contribui la îndeplinirea 		
				misiunii şi consolidarea notorietăţii 		
				activităţii MAL: (pe 2022 - 		
				deschiderea spre vizitare, cu 		
				program limitat, a Atelierului 		
				sculptorului Ion Maftei din 		
				centrala termică dezafectată. 		
				Urmând felul în care Atelierul lui 		
				Constantin Brâncuşi a fost 		
				transformat într-un punct de atracţie 		
				în centrul Parisului, păstrând 		
				proporţiile, putem anticipa un pol 		
				de atracţie şi regenerare urbană prin 		
				transformarea spaţiului din spatele 		
				Hotelului Zimbru într-o mică 		
				piaţetă.) 		
3. 	MALl 	Programul vizează 	4 	3.1 Parteneriate anuale cu toate 	10.000 	
	EDUCATIV 	formarea şi dezvoltarea 		şcolile şi liceele din Câmpulung 		
		beneficiarilor tineri în 		Moldovenesc. Parteneriate cu 		
		spiritul cunoaşterii şi 		şcolile din satele din arealul 		
		protejării patrimoniului 		geografic. Parteneriate cu liceele 		
		cultural al Bucovinei 		din Vatra Dornei şi Gura 		
		prin acţiuni educative 		Humorului. 		
		dar şi de învăţare 		3.2 Proiect educaţional anual 		
		continuă (bazat pe 		pentru şcolari "Micul meşteşugar" 		
		conceptul de lifelong 		(atelier de lucru cu lemnul) (ateliere 		
		learning) pentru adulţi şi 		de meşteşuguri etnografice, etc) 		
		seniori. 		3.3 Proiect educaţional anual 		
				pentru adulţi "Tâmplărie pentru 		
				toţi" (cursuri de tâmplărie pentru 		
				adulţi) 		
				3.4 Editarea de publicaţii! 		
				cataloage cu caracter educativ pe 		
				diverse tematici (mobilă din lemn 		
				din Bucovina) 		
35 

4. 	MAL/MEDIU 	Program a căror 	3 	4.1 Campanie anuală de 	5.000 	
		proiecte vor viza 		împădurire "Codrul des" - acţiuni 		
		transformarea Muzeului 		de împădurire pe munţii din jurul 		
		într-un vector de acţiune, 		oraşului, în parteneriat cu Ocolul 		
		dialog şi sensibilizare 		Silvic 		
		asupra problematicii 		4.2 Campanie semestrială de 		
		protecţiei mediului în 		ecologizare a cursului râului 		
		cadrul contextului 		Moldova "Apa limpede" 		
		mondial actual, prin 		4.3 Dezvoltarea unui traseu 		
		asocierea firească dintre 		turistic tematic "Cei mai frumoşi 		
		a specificului muzeului: 		valoroşi arbori din oraş" 		
		unul care prezintă relaţia 				
		omului cu lemnul - cu 				
		specificul problematicii: 				
		relaţia omului cu natura. 				
5. 	MAL / 	Program a căror 	3 	5.1: Asocierea anuală a MAL la 	15.000 	
	ALTERNATIV 	proiecte vor viza acţiuni 		evenimente precum Noaptea 		
		dedicate evenimentelor 		Muzeelor, Şcoala Altfel, Zilele 		
		conexe, care să răspundă 		Patrimoniului European şi 		
		nevoii de dinamizare a 		derularea de acţiuni specifice 		
		percepţiei muzeului în 		5.2: Intersecţia artelor- 		
		rândul comunităţii sale şi 		Evenimente conexe în curtea 		
		să diversifice categoriile 		muzeului în timpul sezonului cald 		
		de public atrase. 		(concerte, piese de teatru, proiecţii 		
				de film) 		
				5.3: Dezvoltarea Arhivei Foto- 		
				Video a ocolului Cârnpulung sub 		
				egida MAL, care să colecţioneze, 		
				restaureze, conserve şi digitalizeze 		
				patrimoniu fotografic şi filmic 		
AI treilea an de management - 2023 				
1. 	MAL/ 	Programul vizează 	3 	1.1 conservarea şi restaurarea 	25.000 	
	PATRIMONIU 	proiecte ce ţin de 		bunurilor de patrimoniu 		
		constituire, evidenţă, 		1.2 îmbogăţirea colecţiei prin 		
		conservare, restaurare, 		cercetare şi prin apeluri publice la 		
		c1asare, îmbogăţire şi 		donaţii de obiecte cu potenţial 		
		digitalizare a 		caracter patrimonial 		
		patrimoniului. 		1.3 constituirea, evidenţa şi 		
				conservarea elementelor de 		
				patrimoniu imaterial identificate în 		
				anii precedenţi 		
				1.4. publicarea Catalogului MAL 		
36 

2. 	MALl 	Program a căror 	3 	2.1: o expoziţie temporară cu 	35.000 	
	EXPOZIŢIONAL 	proiecte vor viza acţiuni 		obiecte selectate din patrimoniul 		
		de punere în valoare a 		conservat, selectate tematic în urma 		
		patrimoniului MAL, atât 		procesului de evidenţiere, clasare şi 		
		prin îmbunătăţirea 		digitalizare Colecţia numimatică 		
		întregii experienţe a 		MAL şi o expoziţie temporară 		
		expoziţiei permanente 		educativă, legată creativ de 		
		cât şi prin dezvoltarea 		misiunea MAL (2023 - Expoziţie 		
		unui program de 		temporară "Evoluţia uneltelor de 		
		expoziţii temporare 		uz comun, de la lemn la plastic ") 		
		bazate pe propriul 		2.3: Participare la schimb 		
		patrimoniu sau invitat. 		expoziţional cu partenerii 		
				identificaţi în anul 2021 		
				2.3: Extinderea patrimoniului 		
				imobil al Muzeului printr-o serie de 		
				propuneri către Autoritatea locală 		
				care vor contribui la îndeplinirea 		
				misiunii şi consolidarea notorietăţii 		
				activităţii MAL: (pe 2023 - 		
				renovarea Vilei Bodnăraş şi 		
				punerea în circuitul public prin 		
				transformarea ei în centru cultural 		
				multirol. Pe lângă faptul că e un 		
				strălucit exemplu de arhitectură 		
				locală din lemn, Vila poate deservi 		
				o paIetă largă de activităţi cultural- 		
				educative) 		
3. 	MALl 	Programul vizează 	4 	3.1 Parteneriate anuale cu toate 	10.000 	
	EDUCATIV 	formarea şi dezvoltarea 		şcolile şi liceele din Câmpulung 		
		beneficiarilor tineri în 		Moldovenesc. Parteneriate cu 		
		spiritul cunoaşterii şi 		şcolile din satele din arealul 		
		protejării patrimoniului 		geografic. Parteneriate cu liceele 		
		cultural al Bucovinei 		din Vatra Dornei şi Gura 		
		prin acţiuni educative 		Humorului. 		
		dar şi de învăţare 		3.2 Proiect educaţional anual 		
		continuă (bazat pe 		pentru şcolari "Micul meşteşugar" 		
		conceptul de lifelong 		(atelier de lucru cu lemnul) (ateliere 		
		learning) pentru adulţi şi 		de meşteşuguri etnografice, etc) 		
		seniori. 		3.3 Proiect educaţional anual 		
				pentru adulţi "Tâmplărie pentru 		
				toţi" (cursuri de tâmplărie pentru 		
				adulţi) 		
				3.4 Editarea de publicaţii/ 		
				cataloage cu caracter educativ pe 		
				diverse tematici ("Ieri din lemn, azi 		
				din plastic - evoluţia uneltelor de uz 		
				casnic") 		
37 

4. 	MAL l MEDIU 	Program a căror 	3 	4.1: Campanie anuală de 	10.000 	
		proiecte vor viza 		împădurire "Codrul des" - acţiuni 		
		transformarea Muzeului 		de împădurire pe munţii din jurul 		
		într-un vector de acţiune, 		oraşului, în parteneriat cu Ocolul 		
		dialog şi sensibilizare 		Silvic 		
		asupra problematicii 		4.2: Campanie semestrială de 		
		protecţiei mediului în 		ecologizare a cursului râului 		
		cadrul contextului 		Moldova "Apa limpede" 		
		mondial actual, prin 		4.3: Campanie de reducere a 		
		asocierea firească dintre 		consumului de plastic şi reciclării 		
		a specificului muzeului: 		acestuia "Scoatem plasticul din 		
		unul care prezintă relaţia 		piaţă" 		
		omului cu lemnul - cu 				
		specificul problematicii: 				
		relaţia omului cu natura. 				
5. 	MAL l 	Program a căror 	3 	5.1: Asocierea anuală a MAL la 	20.000 	
	ALTERNATIV 	proiecte vor viza acţiuni 		evenimente precum Noaptea 		
		dedicate evenimentelor 		Muzeelor, Şcoala Altfel, Zilele 		
		conexe, care să răspundă 		Patrimoniului European şi 		
		nevoii de dinamizare a 		derularea de acţiuni specifice 		
		percepţiei muzeului în 		5.2: Intersecţia artelor - 		
		rândul comunităţii sale şi 		Evenimente conexe în curtea 		
		să diversifice categoriile 		muzeului în timpul sezonului cald 		
		de public atrase. 		(concerte, piese de teatru, proiecţii 		
				de film) 		
				5.3: Expoziţie temporară a 		
				Arhivei Foto-Video a ocolului 		
				Câmpulung sub egida MAL 		

Al patrulea an de management - 2024 				
l. 	MALl 	Programul vizează 	3 	1.1 cercetarea bunurilor de 	10.000 	
	PATRIMONIU 	proiecte ce ţin de 		patrimoniu 		
		constituire, evidenţă, 		1.2 îmbogăţirea colecţiei prin 		
		conservare, restaurare, 		cercetare şi prin apeluri publice la 		
		clasare, îmbogăţire şi 		donaţii de obiecte cu potenţial 		
		digitalizare a 		caracter patrimonial 		
		patrimoniului. 		1.3 constituirea, evidenţa şi 		
				conservarea elementelor de 		
				patrimoniu imaterial identificate în 		
				anii precedenţi 		
2. 	MALl 	Program a căror 	1 	2.1: trei expoziţii temporare cu 	50.000 	
	EXPOZIŢIONAL 	proiecte vor viza acţiuni 		obiecte selectate din patrimoniul 		
		de punere în valoare a 		conservat, selectate tematic în urma 		
		patrimoniului MAL, atât 		procesului de evidenţiere, clasare şi 		
		prin îmbunătăţirea 		digitalizare: Colecţia ţesături şi 		
		întregii experienţe a 		costume MAL; Colecţia de arme 		
		expoziţiei permanente 		vechi MAL; expoziţia "Insectele 		
		cât şi prin dezvoltarea 		păd urii", în parteneriat cu 		
		unu i program de 		Muzeul Ştiinţelor Naturii 		
		expoziţii temporare 		Grigore Antipa; 		
		bazate pe propriul 				
		patrimoniu sau invitat. 				
38 

3. 	MAL/ 	Programul vizează 	3 	3.1 Parteneriate anuale cu toate 	10.000 	
	EDUCATIV 	formarea şi dezvoltarea 		şcolile şi liceele din Câmpulung 		
		beneficiarilor tineri în 		Moldovenesc. Parteneriate cu 		
		spiritul cunoaşterii şi 		şcolile din satele din arealul 		
		protejării patrimoniului 		geografic. Parteneriate cu şcolile 		
		cultural al Bucovinei 		din Vatra Dornei şi Gura 		
		prin acţiuni educative 		Humorului. 		
		dar şi de învăţare 		3.2 Proiect educaţional anual 		
		continuă (bazat pe 		pentru şcolari (ateliere de lucru cu 		
		conceptul de lifelong 		lemnul, ateliere de meşteşuguri 		
		learning) pentru adulţi şi 		etnografice, etc) 		
		seruon. 		3.3 Proiect educaţional anual 		
				pentru adulţi "Tâmplărie pentru 		
				toţi" (cursuri de tâmplărie pentru 		
				adulţi) 		
4. 	MAL/MEDIU 	Program a căror 	3 	4.1: Campanie anuală de 	10.000 	
		proiecte vor viza 		împădurire "Codrul des" - acţiuni 		
		transformarea Muzeului 		de Împădurire pe munţii din jurul 		
		Într-un vector de acţiune, 		oraşului, în parteneriat cu Ocolul 		
		dialog şi sensibilizare 		Silvic 		
		asupra problematicii 		4.2: Campanie semestrială de 		
		protecţiei mediului În 		ecologizare a cursului râului 		
		cadrul contextului 		Moldova "Apa limpede" 		
		mondial actual, prin 		4.3: Campanie de reducere a 		
		asocierea firească dintre 		consumului de plastic şi reciclării 		
		a specificului muzeului: 		acestuia "Scoatem plasticul din 		
		unul care prezintă relaţia 		piaţă" 		
		omului cu lemnul - cu 				
		specificul problematicii: 				
		relaţia omului cu natura. 				
5. 	MAL / 	Program a căror 	2 	5.1: Asocierea anuală a MAL la 	10.000 	
	ALTERNATIV 	proiecte vor viza acţiuni 		evenimente precum Noaptea 		
		dedicate evenimentelor 		Muzeelor, Şcoala Altfel, Zilele 		
		conexe, care să răspundă 		Patrimoniului European şi 		
		nevoii de dinamizare a 		derularea de acţiuni specifice 		
		percepţiei muzeului în 		5.2: Intersecţia artelor - 		
		rândul comunităţii sale şi 		Evenimente conexe în curtea 		
		să diversifice categoriile 		muzeului În timpul sezonului cald 		
		de public atrase. 		(concerte, piese de teatru, proiecţii 		
				de film) 		
39